# data[].attributes.headline
TĒMAS AKTUALIZĀCIJA. KLIMATA pārmaiņu iemesli un sekas. 

# data[].attributes.subject
TĒMAS AKTUALIZĀCIJA. KLIMATA pārmaiņu iemesli un sekas. 

# data[].attributes.headline
KLIMATA PĀRMAIŅU IETEKME UZ EIROPAS REĢIONIEM.

# data[].attributes.subject
KLIMATA PĀRMAIŅU IETEKME UZ EIROPAS REĢIONIEM.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimata pārmaiņu ietekme uz Eiropas reģioniem

# data[].attributes.attachment_link.title
Young Climathon iesildošais vebinārs "Kas ir zaļā enerģija?" 19.10.2022.

# data[].attributes.headline
AVOTI: Vai pilsēta var būt klimata neitrāla?

# data[].attributes.subject
AVOTI: Vai pilsēta var būt klimata neitrāla?

# data[].attributes.attachment_link.title
YI izglītojošs pasākums "Pilsētas grib būt klimata draudzīgas. Kā palīdzēt?" 2.11.2022.

# data[].attributes.headline
1. TEORIJA: Aprites ekonomikas cilpas UZDEVUMS: 1. Izpēti un nosauc aprites cilpas 2. Izskaidro, kāpēc pastāv likumsakarība - jo mazāka aprites cilpa, jo aprite labāka? 3. Nosauc 1-2 piemērus.

# data[].attributes.subject
1. TEORIJA: Aprites ekonomikas cilpas UZDEVUMS: 1. Izpēti un nosauc aprites cilpas 2. Izskaidro, kāpēc pastāv likumsakarība - jo mazāka aprites cilpa, jo aprite labāka? 3. Nosauc 1-2 piemērus.

# data[].attributes.headline
PĒTNIECĪBA: Ja Tu rakstītu ZPD par šo tēmu un tev būtu pieejams pievienotais materiāls.   UZDEVUMS: 1. Kāds būtu tava ZPD pētāmais jautājums? 2. Kāds būtu ZPD mērķis? 3. Kāds būtu ZPD nosaukums. 4. Kādi būtu ZPD uzdevumi., plāna daļas?

# data[].attributes.subject
PĒTNIECĪBA: Ja Tu rakstītu ZPD par šo tēmu un tev būtu pieejams pievienotais materiāls.   UZDEVUMS: 1. Kāds būtu tava ZPD pētāmais jautājums? 2. Kāds būtu ZPD mērķis? 3. Kāds būtu ZPD nosaukums. 4. Kādi būtu ZPD uzdevumi., plāna daļas?

# data[].attributes.headline
PROBLĒMAS, TĒMAS AKTUALIZĀCIJA: "Šie dokumentālie foto tev paliks atmiņā... ilgāk kā 5 stundas!"

# data[].attributes.subject
PROBLĒMAS, TĒMAS AKTUALIZĀCIJA: "Šie dokumentālie foto tev paliks atmiņā... ilgāk kā 5 stundas!"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nabaga suns stāv vietā, kur no ogļraktuvēm izdalās indīgas gāzes.

Pirms plastmasas vai metāla izmešanas atkritumos, sagriez atkritumus tā, lai dzīvnieki tajos nevarētu iesprūst.

Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums ir tieši tas, pēc kā tas izklausās: gigantisks peldošs atkritumu slānis, kas atrodas Kalifornijas piekrastē. Cik liels ir šis atkritumu plankums? Platības ziņā tas ir divreiz lielāks par Franciju.

Zēns peldas starp atkritumiem Filipīnās, tā ir viena no piesārņotākajām vietām pasaulē. Ja vien visi tie atkritumi tiktu šķiroti.

Gaisa piesārņojuma "sarkanā trauksme" Ķīnā

Šī sieviete izmanto masku ar gaisa filtru, Pekinas gaisa piesārņojums ir sasniedzis līmeni, kas 20 reizes pārsniedz par drošu uzskatāmo atzīmi.

2016. gada Olimpisko spēļu norises vietā Riodežaneiro ir nopietnas problēmas ar vides piesārņojumu. Daudzi atlēti bija nobažījušies par saskarsmi ar piesārņoto ūdeni un atrašanos tajā.

Lai arī slaids lapsenes viduklis ir katras sievietes vēlme, smilšu pulksteņa siluets bruņurupučiem nemaz nav ideāls. Pirms izmešanas atkritumos, vienmēr sagriez sešpaku turētājus, lai tie nekaitētu dzīvniekiem.

Nāves cēlonis: acīmredzams

Albatross, notiesājot zivis, aprijis tik daudz atkritumu, ka viņa ķermenis nespēja no tiem atbrīvoties dabīgā ceļā, galu galā novedot pie viņa nāves. Plastmasa sastāda aptuveni 90% pasaules okeānos atrodamo atkritumu.

Tur, kaut kur zem atkritumiem, ir ūdens

Bērns stāv pie upes Filipīnās.

Lidojumam nelabvēlīgs laiks

Brūnajam pelikānam būtu jālido pāri Meksikas līcim un Luiziānas purvājam, bet tas ir kritis panikā piekrastē, jo viņa spalvas ir saķepušas ar "Horizon Deepwater" naftas platformas nogrimšanas rezultātā vidē nonākušo naftu.

Miskaste astoņtūkstoš metru augstumā

Pat Everestam nepieciešama uzkopšanas un atkritumu novākšanas darba grupa, kalnā kāpēju atstāto atkritumu daudzums ir atbaidošs.

Palīgā! Esmu iestrēdzis!

Ja nav īkšķu, grūti izķepuroties paša spēkiem. Katru gadu jūrā nonākušie atkritumi nogalina miljoniem putnu un 100 000 jūras zīdītāju.

Diemžēl tas nav pēdējais modes kliedziens putnu vidū.. Aptuveni 500 miljardi plastmasas maisiņu katru gadu tiek izlietoti visā pasaulē, tas ir 1 miljons maisiņu katru stundu.

Atsakies no plastmasas maisiņiem!

Kādēļ gan neizvēlēties atkārtoti izmantojamu maisiņu nākamreiz, kad dodies iepirkties? Tu palīdzēsi saudzēt vidi un izskatīsies stilīgi!

Atkritumi, atkritumi ir visur

Atkritumu savākšanas darbiniekiem ir darba pilnas rokas, cenšoties savākt cilvēku izgāztos atkritumus.

Izskatās drausmīgi!

Pat zivis nespēj dzīvot Brazīlijas netīrajos ūdeņos, pārsteidzoši, ka tur varēja notikt Olimpiskās spēles.

Brišana cauri drazām un atkritumiem

Vai tu vēlētos brist cauri šādiem mēsliem, lai sagādātu savai ģimenei vakariņas?

Palūko uz šiem atkritumiem, čomiņ!

Ja nejūti līdzi dabai un dzīvniekiem, vismaz izrādi līdzjūtību sērfotājiem.
Lasi vēl: Pēc 30 gadiem - bildes no Černobiļas, kuras tu nespēsi aizmirst: #5 biedējoši!
Mēs nereti aizmirstam, cik ļoti mums ir paveicies, ka ir pieejama tīra dzeramā ūdens apgādes sistēmas.

Tik tiešām, to labāk nedzert!

Ogļu rakšana ir piesārņojusi Ķīnas dienvidaustrumu lielākos tīrā ūdens resursus, tā dēļ gājušas bojā zivis un dzīvnieki.

Kad upes kļūst sarkanas

Noplūde divās nelegālajās krāsošanas darbnīcās iekrāsojusi šo Ķīnā esošo upi sarkanu, ūdens ir ļoti toksisks. Ir ļoti svarīgi droši un pienācīgi atbrīvoties no atkritumiem.

Tie nav nekādi Holivudas specefekti, tā ir realitāte.

Fotogrāfs radis interesantu risinājumu gaisa piesārņojuma kliedēšanai Honkongā, pat tad, ja realitāte šķiet depresīva.

Londonas slavenā "migla" pieņēmusies spēkā vairāk nekā jebkad agrāk.

Laikam tomēr var saskatīt Eifeļa torni.

Gaisa piesārņojums ir briesmīgs

Skatam paveras apokaliptiska aina.

Dzeltenajā jūrā Ķīnā - klimata pārmaiņu rezultātā cilvēki piedzīvojuši plašu zaļaļģu izplatību.

Ja domāji, ka Ķīnas zaļās aļģes ir dīvainas, tās ir nieks salīdzinājuma ar Austrālijas sarkanajām aļģēm, kas satur amonjaku un izraisa ādas kairinājumu.

Biezais smogs 2014. gadā Ķīnā izraisīja luksoforu darbības traucējumus, kuru dēļ veidojās sastrēgumi milzīgos apmēros.

Ikvienam, kurš saka, ka naftas urbumi okeānā ir pilnīgi nekaitīgi, jāpalūkojas uz šo nabaga putnu. Jūras putni ir īpaši pakļauti naftas produktu noplūžu draudiem. Visvairāk laika šie putni pavada tieši ūdenī. Tiklīdz nafta nonāk putna spalvās, tas vairs nespēj lidot.

Dienas īpašā maltīte: Beigtu zivju zupa

Ūdens piesārņojums neietekmē tikai zivis, arī cilvēkiem ir jāēd.

Tā ir beigtu zivju masa.

Šī dabas katastrofa ir cilvēka roku darbs.

Šis ir kārtējais naftas urbumu upuris.

Arī tie dzīvnieki, kuri atrodas tālu no civilizācijas, cieš no dabas piesārņojuma.

Koala sēž laukā, kur iepriekš atradās viņa mājas. Austrālijas meži tiek izcirsti mežonīgos tempos. Šis liek acīs sariesties asarām.

Ko mums maksā naftas atradnes

Mūsu pasaule ir atkarīga no naftas produktiem. Tā darbina automašīnas un no tās izgatavo plastmasu un farmācijas produktus, tomēr daudzi ļaudis neapzinās, kā nafta ietekmē apkārtējo vidi, tai skaitā arī dzīvniekus un cilvēkus. Vai mēs spēsim atzīt savas kļūdas? Vai varbūt ir jau par vēlu to darīt?

Dabai nevajadzētu ciest mūsu bezrūpības dēļ. Kā gan jebkas spētu izdzīvot tādā piesārņojumā?

Avots: warpedspeed.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Šīs fotogrāfijas, kurās redzams apkārtējās vides piesārņojums, tev rādīsies murgos - it īpaši #5!

# data[].attributes.attachment_link.description
Nabaga suns stāv vietā, kur no ogļraktuvēm izdalās indīgas gāzes. Pirms plastmasas vai metāla izmešanas atkritumos, sagriez atkritumus tā, lai dzīvnieki tajos nevarētu iesprūst. Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums ir tieši tas, pēc kā tas izklausās: gigantisks peldošs atkritumu slānis, kas atrodas Kalifornijas piekrastē.

# data[].attributes.headline
2. TEORIJA: Kas ir  "ZAĻMALDINĀŠANA" (Greenwashing)?  Sameklēt atbildes vari no "ZaļaisPunkts" paneļdiskusija. UZDEVUMI: 1.Kas ir "ZAĻMALDINĀŠANA"? Vai tā ir problēma?" Kā tā izpaužas? Vai par to ir sodi?" 1:19 - 4:14 un 17:14 - 20:05 2.Kā netikt "zaļi" maldinātam? 22:38 - 25:47.  3.Kāda ir uzņēmumu pieredze?  Uzņēmuma L Oreal pieredze 4:50 - 10:28 un 27:45-2:19

# data[].attributes.subject
2. TEORIJA: Kas ir  "ZAĻMALDINĀŠANA" (Greenwashing)?  Sameklēt atbildes vari no "ZaļaisPunkts" paneļdiskusija. UZDEVUMI: 1.Kas ir "ZAĻMALDINĀŠANA"? Vai tā ir problēma?" Kā tā izpaužas? Vai par to ir sodi?" 1:19 - 4:14 un 17:14 - 20:05 2.Kā netikt "zaļi" maldinātam? 22:38 - 25:47.  3.Kāda ir uzņēmumu pieredze?  Uzņēmuma L Oreal pieredze 4:50 - 10:28 un 27:45-2:19

# data[].attributes.body
Kas ir zaļmaldināšana un kāpēc jāpēta arī ekoloģisko produktu izcelsme

https://www.delfi.lv/podkasti/zala-grebene/ep5-zalie-meli.d?id=51704333

# data[].attributes.attachment_link.title
Paneļdiskusija: Zaļmaldināšana - vai tā ir problēma?

# data[].attributes.headline
DARBĪBA: SWED bankas konkurss Biznesa skices- 2021 . Akcentējot ilgtspēju!

# data[].attributes.subject
DARBĪBA: SWED bankas konkurss Biznesa skices- 2021 . Akcentējot ilgtspēju!

# data[].attributes.headline
Inovatīvā domāšana ilgtspējai - biznesa idejas

# data[].attributes.subject
Inovatīvā domāšana ilgtspējai - biznesa idejas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
At a media workshop held by the World Bank and Eco-Business in Singapore earlier this year, it emerged that news consumers are growing tired of the doom and gloom in climate reporting, and are turned off by the constant flow of news about the impending end of the world. They want solutions.

With that in mind, Eco-Business hunted for some innovations that gave us a bit of hope this year.

Car-charging roads

This year, Sweden opened a road that charges your electric car while you drive it. The road is embedded with an electric rail that can charge e-vehicle batteries as cars pass over it. A moveable arm attached to the bottom of the vehicle is lowered on to the road to draw up the charge. There's no electricity on the surface of the road, so it's safe to walk on.

River rubbish shepherds

The Great Bubble Barrier, co-invented by Dutchman Philip Ehrhorn, shepherds plastic detritus to the side of rivers using bubbles instead of physical barriers, which can harm wildlife. It works like this: a device laid diagonally on the bottom of a river pumps air through a tube. The rising bubbles bring plastic to the surface, and the flow of the river ushers the trash to the riverbank, where it can be retrieved. Tests have shown it can divert more than 80 per cent of rubbish from entering the ocean.

Reusable heat

What if the waste heat produced by ovens, computers and airconditioning exhausts could be converted into electricity? Researchers from Hong Kong University found a way to reuse low-grade heat waste by developing a low-cost energy recycling cell, which is bendable and stackable.

Fake sunflowers

Invented by Ximin He and her colleagues at the University of California, artificial sunflowers known as SUNBots mimick the sun-loving behaviour of plants to harvest solar energy. Less than one millimeter in diameter, the fake sunflowers use materials that expand and contract with heat to bend towards sunlight. The devices could increase the efficiency of solar power.

3D-printed neighbourhoods

Construction of what could be the world's 3D-printed neighbourhoood got underway in a rural, flood-prone part of Mexico in December. The 50 3D-printed houses slated to go up in Tabasco are designed to replace the homes that residents living in extreme poverty built themselves, out of whatever materials they could afford.

Electric flight takes off

Although still a long way off, fully electric commercial air travel took a step closer to reality in December, when an e-plane took off close to Vancouver, Canada. Though it flew for less than 15 minutes and only seated six people, the Harbour Air seaplane stirred hope that fuel-guzzling jets could soon be replaced by a sustainable alternative.

Coffee cars

American car giant Ford teamed up with fast food chain McDonald's to turn coffee waste into car parts. Besides diverting food waste from landfill, the bioengineered car parts will be lighter and use less petroleum.

Protein from algae

A new protein made with microalgae, which requires just 0.02 hectares of land to cultivate, can be used in anything from dietary supplements and cooking oil to biofuel. Made by plant-based seafood company Sophie's Kitchen, the alternative protein won this year's The Liveability Challenge, a global search for ideas to make Southeast Asia's cities more liveable and resilient.

Drone reforestation

Swarms of drones can plant trees 150 times faster than traditional methods, by firing seeds with speed and accuracy into the ground via biodegradable pods. The company behind the idea, United Kingdom-headquartered Dendra Systems, has a target of planting 500 billion trees.

Water cleaned by the sun

A new material that works in the same way a magnet attracts metal can nullify nearly every known disease-causing bacteria in water, according to a paper published in scientific journal Chem in February. Using sunlight and a photocatalyst to clean water has been done before, but this new innovation means that there are no pollutants left behind that previous techniques failed to remove.

Cassava bags

Carrier bags and straws made from the starch in the roots of cassava trees, developed by Malaysia-based social enterprise Green Hope, take a few months to biodegrade instead of about 400 hundred years like plastic bags. Unlike other bioplastics made from edible crops such as corn that can disrupt food chains, cassava is not a staple food in the country where it is grown, Indonesia.

Smart trash sorter

Shanghai was the first city in China to enforce new regulations for waste management this year, with steep fines for citizens who do not sort their waste properly. To help people sort their trash, online retailer JD.com created an app that identifies four waste categories-wet, dry, hazardous or recyclable. All consumers need to do is send a photo of their trash to JD.com, and artificial intelligence will categorise it for them. JD.com's rivals Alibaba and Tencent also launched trash-sorting programmes this year.

Circular t-shirts

Every second, a truckload of clothes is dumped into landfill. With this in mind, UK-based company Teemill makes new t-shirts out of old ones, and everything they make is designed to be sent back when it is worn out. Also, every link in the supply chain is powered by renewable energy.

Soap udders

Whisky bottles, Coke bottles, wine bottles, any sort of bottle will do for the Unicow, an upcycled wall-mounted soap dispenser that aims to replace single-use plastic soap dispensers. Though the Danish invention, which costs US$15 and consists of a wall mounting bracket and a plastic teat, only received limited funding on Kickstarter and promotes itself with a video featuring a dodgy parody of a David Attenborough nature documentary, it was another sign that entrepreneurs saw sustainability as a business opportunity this year.

Food waste-fighting roaches

On a cockroach farm in Jinan, China, one billion cockroaches eat through 45 tonnes of food waste a day that would otherwise be landfilled. The cockroaches are ground up and used as a food source for livestock. Cockroach farms became big business in China in 2019.

From desert to soil

Twelve million hectares of productive land are lost every year due to desertification and drought. Using a mixture of clay and water called liquid nano clay, Norwegian company Desert Control sprays the concoction half a metre deep into sand, enabling the sand to hold water, and crops to be grown.

Blue jeans go green

One of the biggest impacts of one of the most popular articles of clothing, jeans, is water use. This year, Wrangler became the first jeans brand to dye denim using foam, a technique that dramatically reduces water use.

Concentrated sun

A technology startup called Heliogen has created artificial intelligence-enabled concentrated solar power that can generate so much heat-up to 1,000 degrees Celsius-that it can now be used in energy-intensive industries such as steel and cement manufacturing.

Eco concrete

Civil engineering students from the University of the Philippines invented an alternative to regular concrete made from recycled materials such as fly ash and waste glass, combined with a common type of rock found around the university campus. The eco concrete could replace gravel and cement as a building material.
This story is part of our Year in Review series, which looks at the stories that shaped the business and sustainability scene over the last 12 months.

Thanks for reading to the end of this story!

We would be grateful if you would consider joining as a member of The EB Circle. This helps to keep our stories and resources free for all, and it also supports independent journalism dedicated to sustainable development. For a small donation of S$60 a year, your help would make such a big difference.
Find out more and join The EB Circle

# data[].attributes.attachment_link.title
The coolest sustainability innovations of 2019

# data[].attributes.attachment_link.description
At a media workshop held by the World Bank and Eco-Business in Singapore earlier this year, it emerged that news consumers are growing tired of the doom and gloom in climate reporting, and are turned off by the constant flow of news about the impending end of the world.

# data[].attributes.headline
DARBĪBA: Izmēri sava patēriņa un izvēļu ietekmi uz klimatu! 

# data[].attributes.subject
DARBĪBA: Izmēri sava patēriņa un izvēļu ietekmi uz klimatu! 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lai apturētu neatgriezeniskas klimata pārmaiņas un saglabātu līdzšinējo līdzsvaru dabā,

viens cilvēks nedrīkst radīt vairāk kā 3 tonnas CO ₂ gadā.

Galvenā siltumnīcas efektu radošā gāze ir oglekļa dioksīds (CO ₂), kas rodas dedzinot oglekli saturošu kurināmo (ogles, naftu, dabasgāzi) un izvirstot vulkāniem. Cilvēku radītā CO ₂ apjoms pārsniedz Zemes absorbcijas spējas, izraisot siltumnīcas efektu un veicinot klimata pārmaiņas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lai apturētu neatgriezeniskas klimata pārmaiņas un saglabātu līdzšinējo līdzsvaru dabā, viens cilvēks nedrīkst radīt vairāk kā 3 tonnas CO 2 gadā. Galvenā siltumnīcas efektu radošā gāze ir oglekļa dioksīds (CO 2), kas rodas dedzinot oglekli saturošu kurināmo (ogles, naftu, dabasgāzi) un izvirstot vulkāniem.

# data[].attributes.headline
AVOTI: Sociāli atbildīga uzņēmējdarbība un korporatīvā sociālā atbildība. 

# data[].attributes.subject
AVOTI: Sociāli atbildīga uzņēmējdarbība un korporatīvā sociālā atbildība. 

# data[].attributes.headline
A. TEORIJA. Produkta / preces dzīves cikls. JAUTĀJUMI. 1.Kas ir preces dzīves cikls? 2.Kas veido preces dzīves cikla izmaksas? 3. Kā samazināt produkta dzīves cikla izmaksas? 4.Kā palielināt produkta dzīves cikla ieņēmumus? 

# data[].attributes.subject
A. TEORIJA. Produkta / preces dzīves cikls. JAUTĀJUMI. 1.Kas ir preces dzīves cikls? 2.Kas veido preces dzīves cikla izmaksas? 3. Kā samazināt produkta dzīves cikla izmaksas? 4.Kā palielināt produkta dzīves cikla ieņēmumus? 

# data[].attributes.headline
B. TEORIJAS UZDEVUMI. DARBA LAPA "Lineārais un aprites ekonomikas Produkta dzīves cikls"

# data[].attributes.subject
B. TEORIJAS UZDEVUMI. DARBA LAPA "Lineārais un aprites ekonomikas Produkta dzīves cikls"

# data[].attributes.headline
7. TEORIJA: Kas ir ilgspējīgs dzīves veids? UZDEVUMI: 1. Kas ir minimālisms? 2. Kas ir sīkmāja? 3.Kas ir kapsulu garderobe? 3. Ko nozīmē - atbrīvo prātu?

# data[].attributes.subject
7. TEORIJA: Kas ir ilgspējīgs dzīves veids? UZDEVUMI: 1. Kas ir minimālisms? 2. Kas ir sīkmāja? 3.Kas ir kapsulu garderobe? 3. Ko nozīmē - atbrīvo prātu?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cienījamais lietotāj,

TV Play Baltics saprot, ka Jūsu personiskā informācija Jums ir svarīga un ir apņēmusies to cienīt un aizsargāt. TV Play Baltics Konfidencialitātes politika kopā ar Vispārīgajiem noteikumiem un Sīkdatņu un reklāmas politiku (šeit un turpmāk tekstā - Konfidencialitātes politika) nosaka mūsu privātuma praksi saistībā ar Jūsu personiskās informācijas, kas nonāk mūsu rīcībā ar tīmekļa vietņu, ierīču, lietotņu un jebkādu mūsu sniegto pakalpojumu palīdzību, gan tiešsaistē, gan bezsaistē (šeit un turpmāk tekstā - Pakalpojumi), ievākšanu, lietošanu un aizsardzību. Konfidencialitātes politika nosaka arī to, kam mēs varam nodot vai atklāt šādi iegūto informāciju.

Ja Jūs neesat pilngadīgs, Jūs varat piekļūt mūsu pakalpojumiem vai to lietošanai tikai pēc tam, kad Jūsu vecāki (vai Jūsu aizbildnis) būs izlasījuši un piekrituši mūsu Konfidencialitātes politikai.

Fakts, ka Jūs ar Pakalpojuma starpniecību iesniedzat AS TV Play savu personīgo informāciju, vai arī gadījumā, ja neesat pilngadīgs un šādu personīgo informāciju iesniedz Jūsu vecāki (Jūsu aizbildnis) vai Jūs pats ar vecāku (aizbildņa) atļauju, tiks uzskatīts par apliecinājumu tam, ka Jūs piekrītat Privātuma politikai.

Ja Jūs izmantojat mūsu pakalpojumus vai produktus bez reģistrācijas, plašāku informāciju par personas datu, sīkdatņu un citām izsekošanas tehnoloģiju darbībām Jūs varat atrast Sīkdatņu un reklāmas politikā.

Ja Jūs izmantojat mūsu pakalpojumus, informācija, ko mēs apkopojam ir atkarīga no dažādiem apstākļiem. Plašāku informāciju par personas datu apstrādes apjomu Jūs varat atrast TV Play Baltics Konfidencialitātes politikā.

# data[].attributes.attachment_link.title
PĒDAS. Kas paliek pēc tevis? (2021) | S01E02: Sērija 2 | TV3 Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Cienījamais lietotāj, TV Play Baltics saprot, ka Jūsu personiskā informācija Jums ir svarīga un ir apņēmusies to cienīt un aizsargāt. TV Play Baltics Konfidencialitātes politika kopā ar Vispārīgajiem noteikumiem un Sīkdatņu un reklāmas politiku (šeit un turpmāk tekstā - Konfidencialitātes politika) nosaka mūsu privātuma praksi saistībā ar Jūsu personiskās informācijas, kas nonāk mūsu rīcībā ar tīmekļa vietņu, ierīču, lietotņu un jebkādu mūsu sniegto pakalpojumu palīdzību, gan tiešsaistē, gan bezsaistē (šeit un turpmāk tekstā - Pakalpojumi), ievākšanu, lietošanu un aizsardzību.

# data[].attributes.headline
D. DARBĪBA: Pieskati savu iepirkšanos!  IZSPĒLĒ SPĒLI, ieraksti rezultātu. Interaktīva spēle ~ 3 min. 

# data[].attributes.subject
D. DARBĪBA: Pieskati savu iepirkšanos!  IZSPĒLĒ SPĒLI, ieraksti rezultātu. Interaktīva spēle ~ 3 min. 

# data[].attributes.body
PAŠVĒRTĒJUMS: Vai esi apmierināts ar rezultātu? Ko? kāpēc? vēlies mainīt? vai nemainīt? Ko Tev iemāčija šī spēle?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Šī vietne izmanto sīkdatnes, lai nodrošinātu lietotājus ar kvalitatīvu, drošu un lietotāju vajadzībām un interesēm atbilstošu saturu. Nospiežot pogu Piekrītu, kā arī turpinot lietot šo pārlūka sesiju, Jūs apstiprināt, ka piekrītat izmantot sīkdatnes. Ja vietnes izmantošanas laikā Jūs pārdomājat un vēlaties atcelt savu piekrišanu, Jūs vienmēr varat veikt nepieciešamās izmaiņas pārlūka iestatījumos un dzēst saglabātās sīkdatnes. Mūsu sīkdatņu izmantošanas politika ir pieejama šeit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Šī vietne izmanto sīkdatnes, lai nodrošinātu lietotājus ar kvalitatīvu, drošu un lietotāju vajadzībām un interesēm atbilstošu saturu. Nospiežot pogu Piekrītu, kā arī turpinot lietot šo pārlūka sesiju, Jūs apstiprināt, ka piekrītat izmantot sīkdatnes. Ja vietnes izmantošanas laikā Jūs pārdomājat un vēlaties atcelt savu piekrišanu, Jūs vienmēr varat veikt nepieciešamās izmaiņas pārlūka iestatījumos un dzēst saglabātās sīkdatnes.

# data[].attributes.headline
C. TEORIJA Kā veidojas preces dzīves cikls? UZDEVUMI: 1.Uzraksti secīgi pareizi produkta dzīves cikla posmus. 2. Uzraksti dzīves ciklu savam mīļākajam produktam, precei. 3. Katrā posmā - ieraksti patērētos resursu, ietekmi uz vidi, atkritumus. 

# data[].attributes.subject
C. TEORIJA Kā veidojas preces dzīves cikls? UZDEVUMI: 1.Uzraksti secīgi pareizi produkta dzīves cikla posmus. 2. Uzraksti dzīves ciklu savam mīļākajam produktam, precei. 3. Katrā posmā - ieraksti patērētos resursu, ietekmi uz vidi, atkritumus. 

# data[].attributes.headline
6. TEORIJA: Kas ir ilgtspējīgs patēriņš? UZDEVUMI: 1.Kas ir ilgspējīgs patēriņš? 2. Kādas darbības, procesus tas iekļauj, izpaužas? 3. Nosauc, raksturo 1-3 piemērus.  

# data[].attributes.subject
6. TEORIJA: Kas ir ilgtspējīgs patēriņš? UZDEVUMI: 1.Kas ir ilgspējīgs patēriņš? 2. Kādas darbības, procesus tas iekļauj, izpaužas? 3. Nosauc, raksturo 1-3 piemērus.  

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skaties

2021 | 7+ | 23 min

Pasaulē arvien vairāk runā par videi nekaitīgu iepirkšanos, jo pieaugošā preču patēriņa dēļ palielinās arī atkritumu daudzums, ko atstājam aiz sevis. Liela daļa šo atkritumu dabā sadalās ļoti lēni vai nesadalās vispār, tāpēc tikai no mūsu ikdienas izvēlēm ir atkarīgs tas, vai spēsim samazināt augošos atkritumu kalnus. Viens no variantiem, kā dzīvot zaļāk, ir iegādāties preces bez iepakojuma.

# data[].attributes.attachment_link.title
PĒDAS. Kas paliek pēc tevis? (2021) | S01E01: Sērija 1 | TV3 Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Pasaulē arvien vairāk runā par videi nekaitīgu iepirkšanos, jo pieaugošā preču patēriņa dēļ palielinās arī atkritumu daudzums, ko atstājam aiz sevis. Liela daļa šo atkritumu dabā sadalās ļoti lēni vai nesadalās vispār, tāpēc tikai no mūsu ikdienas izvēlēm ir atkarīgs tas, vai spēsim samazināt augošos atkritumu kalnus.

# data[].attributes.headline
C. TEORIJA "Kas ir preces dzīves cikls?"

# data[].attributes.subject
C. TEORIJA "Kas ir preces dzīves cikls?"

# data[].attributes.attachment_link.title
3.video lekcija "Produkta dzīves cikla analīze" kampaņas „Radi, lieku neradot!” ietvaros

# data[].attributes.headline
DARBĪBA: Izzinošs paštests "Viendieis vai Ilgdzīvotājs?"

# data[].attributes.subject
DARBĪBA: Izzinošs paštests "Viendieis vai Ilgdzīvotājs?"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tests "Viendienis vai Ilgdzīvotājs"

Pēdējā laikā daudz dzirdēts par to, kā jārīkojas, lai mēs pagarinātu planētas mūžu. Un skaidrs, ka prāts un gribasspēks jāpieliek katram. Noskaidro, vai tavas zināšanas palīdzēs pasaulei izdzīvot!

Pastāsti draugiem:

# data[].attributes.attachment_link.description
Pēdējā laikā daudz dzirdēts par to, kā jārīkojas, lai mēs pagarinātu planētas mūžu. Un skaidrs, ka prāts un gribasspēks jāpieliek katram. Noskaidro, vai tavas zināšanas palīdzēs pasaulei izdzīvot! Pastāsti draugiem:

# data[].attributes.headline
DISKUSIJA: 1.Ko nozīmē viedās ierīces, ko "viedā māja"? 2. Kāda nozīme ir "viedai mājai"aprites ekonomikā? 3. Vai tavs mērķis ir dzīvot "viedā mājā", kāpēc?"

# data[].attributes.subject
DISKUSIJA: 1.Ko nozīmē viedās ierīces, ko "viedā māja"? 2. Kāda nozīme ir "viedai mājai"aprites ekonomikā? 3. Vai tavs mērķis ir dzīvot "viedā mājā", kāpēc?"

# data[].attributes.headline
KLUSĀ DISKUSIJA: Izpēti, ko dara ekoskolas? Ko nozīmē "Īstais brīdis sākt"!" Kad tu sāksi? 

# data[].attributes.subject
KLUSĀ DISKUSIJA: Izpēti, ko dara ekoskolas? Ko nozīmē "Īstais brīdis sākt"!" Kad tu sāksi? 

# data[].attributes.headline
GLOBĀLIE PASAULES MĒRĶI Ilgtspējīgai attīstībai. Vai vari paskaidrot, ko nozīmē katra piktogramma? 

# data[].attributes.subject
GLOBĀLIE PASAULES MĒRĶI Ilgtspējīgai attīstībai. Vai vari paskaidrot, ko nozīmē katra piktogramma? 

# data[].attributes.headline
PAPILDUS VĒRTĒJUMS GRUPĀ: 10 BALLES. DARBĪBA: Izveido savu vides video reportāžu

# data[].attributes.subject
PAPILDUS VĒRTĒJUMS GRUPĀ: 10 BALLES. DARBĪBA: Izveido savu vides video reportāžu

# data[].attributes.headline
PAPILDUS VĒRTĒJUMS GRUPĀ: 10 BALLES.  DARBĪBA: Izveido savu vides foto reportāžu

# data[].attributes.subject
PAPILDUS VĒRTĒJUMS GRUPĀ: 10 BALLES.  DARBĪBA: Izveido savu vides foto reportāžu

# data[].attributes.body
2021.GADA UZVARĒTĀJI https://www.youtube.com/watch?v=TTC1pq-Hsm0&t=24s  ; https://www.youtube.com/watch?v=tjCURQ5RPfo&t=3s

# data[].attributes.headline
PAPILDUS VĒRTĒJUMS GRUPĀ: 10 BALLES. DARBĪBA - JAUNIE VIDES REPORTIERI : Izplāno savu vides reportāžu !

# data[].attributes.subject
PAPILDUS VĒRTĒJUMS GRUPĀ: 10 BALLES. DARBĪBA - JAUNIE VIDES REPORTIERI : Izplāno savu vides reportāžu !

# data[].attributes.body
Vides reportiera programma, piemēri

# data[].attributes.headline
DISKUSIJA: Pirkt mzāk, ražot zaļāk! Kāpēc? 

# data[].attributes.subject
DISKUSIJA: Pirkt mzāk, ražot zaļāk! Kāpēc? 

# data[].attributes.headline
DARBĪBA: PIEDALĪŠANĀS SWED BANK UN SIA CILPO.LV INTERAKTĪVAJĀ SPĒLĒ "BEELIEVERS CILPO!" 

# data[].attributes.subject
DARBĪBA: PIEDALĪŠANĀS SWED BANK UN SIA CILPO.LV INTERAKTĪVAJĀ SPĒLĒ "BEELIEVERS CILPO!" 

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/1OIxEdd8GEcVuT2PBkcJWeHJjismNjuUI/edit#slide=id.p1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ekoskolu programma ir viens no visaptverošākajiem un populārākajiem vides izglītības modeļiem pasaulē. Programmas pamatā ir vienkāršas un brīvi piemērojamas, bet tai pat laikā savu efektivitāti apliecinošas vides pārvaldes sistēmas izveide skolā. Šī programma neaprobežojas tikai ar vides pārvaldību skolā, jo tā veicina izpratni par vidi, saistot to ar daudziem mācību priekšmetiem, veido attieksmi un vērtības, interesi par vidi un līdz ar to arī vēlmi rīkoties, pie tam procesā iekļaujot ne tikai skolas dzīvē iesaistītos, bet arī apkārtējo sabiedrību, tādējādi veicinot kopējo vides apziņas attīstību. Tā ir atvērta un demokrātiska programma, kas sniedz iespēju skolniekiem veidot un īstenot aktīvu attieksmi un pieņemt lēmumus par vides uzlabošanu gan skolā, gan mājās.

Skolas līdzdalība Ekoskolu programmā norisinās caur pārvaldes sistēmas izveidošanu un darbību, kā arī skolas regulāru darbu ar apkārtējās vides jautājumiem.
Pārvaldes sistēma tiek veidota, sekojot vadlīnijām par nepieciešamajiem 7 elementiem Ekoskolu programmā -

Otrs Ekoskolu programmas būtisks pamats ir koncentrēts darbs ar aktuālu vides tematiku jeb darbs Ekoskolu tematiskajās grupās. Katru gadu Ekoskolu programmā iesaistītajai skolai ir jāizvēlas kāds no tematiem, ar kuru visa gada garumā tiek strādāts pastiprināti, mēģinot attiecīgās vides problemātikas apzināšanā un problēmu risinājumu meklējumos iesaistīt iespējami plašāku skolas un sabiedrības daļu. Latvijā skolas katru gadu var izvēlēties savu galveno tēmu. Šobrīd Latvijā ekoskolas var izvēlēties šādas tēmas -

Projekta plānu izstrādā skolas Eko-padome. Informatīvā stenda projekts tiek veidots saskaņā ar Ekoskolu programmu. Projekta ietvaros skolai tiek piešķirts ES finansējums projektam nepieciešamās tehnikas iegādei. Tā kā katru gadu skolai ir jāizvēlas kāds no tematiem, ar kuru visa gada garumā tiek strādāts pastiprināti, mēģinot attiecīgās vides problemātikas apzināšanā un problēmu risinājumu meklējumos iesaistīt iespējami plašāku skolas un sabiedrības daļu, tad šī projekta ietvaros tiek apvienoti vairāki temati, lai atklātu skolas izvēlēto tematu - „Biopolimēri".

Projektā piedalās skolas 5. - 9. klases skolēni un klašu audzinātāji. Projektā tiek aicināti iesaistīties arī novada iedzīvotāji. Pirms projekta izstrādes novada mērogā tiek izsludināta pieteikšanās dalībai skolas projektā. Pieteikties ir iespēja jebkuram novada iedzīvotājam, kurš atbilst noteiktiem skolas izvirzītajiem kritērijiem.

Projektā dalībnieki tiek sadalīti dažādās grupās. Katrai grupai tiek izvirzīti noteikti uzdevumi projekta izstrādes procesā -

Informatīvā stenda galvenais elements ir TV ekrāns, uz kura tiks demonstrētas dažāda garuma filmas atbilstoši katrai skolēnu vecuma grupai par tēmu - „Biopolimēri". Vēl kā atsevišķi informatīvā stenda elementi tiek izvietoti dažādi plakāti saistībā ar projekta tēmu. Uz stenda tiek informēts arī par tā lietošanas noteikumiem, ar kuriem tiek arī iepazīstināti skolēni.

rosināt izpratni par biopolimēriem un to nozīmi cilvēka dzīvē.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekoskolu programma ir viens no visaptverošākajiem un populārākajiem vides izglītības modeļiem pasaulē. Programmas pamatā ir vienkāršas un brīvi piemērojamas, bet tai pat laikā savu efektivitāti apliecinošas vides pārvaldes sistēmas izveide skolā.

# data[].attributes.headline
PROBLĒMAS, TĒMAS AKTUALIZĀCIJA. Latvijas radio raidījums "Rītdiena īsumā" 21. gs. cirkulārā ekonomika.  UZDEVUMS: Noklausies vai sameklē internetā un ieraksti faktus, piemērus - kāpēc tā ir pasaules problēma? 

# data[].attributes.subject
PROBLĒMAS, TĒMAS AKTUALIZĀCIJA. Latvijas radio raidījums "Rītdiena īsumā" 21. gs. cirkulārā ekonomika.  UZDEVUMS: Noklausies vai sameklē internetā un ieraksti faktus, piemērus - kāpēc tā ir pasaules problēma? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cirkulārā ekonomika ir tāds ekonomikas modelis, kurā produktu un materiālu vērtība tiek uzturēta iespējami ilgi. Brīdī, kad produkts ir sasniedzis dzīves cikla beigas, resursi paliek ekonomikā un rada papildus vērtību.

Ja turpināsim dzīvot esošajā modelī, 2050.gadā okeānos platmasas būs tik pat daudz, cik zivju.

Pasaulē ir risinājumi, kā tikt galā ar plastmasas pudelēm un kā ar viedajām atkritumu tvertnēm pilsētu uzturēt tīru. Ir radītas inovācijas, kas pat palīdz tikt galā ar milzīgo skaitu izmesto mobilo tālruņu.

Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Cirkulārā ekonomika ir tāds ekonomikas modelis, kurā produktu un materiālu vērtība tiek uzturēta iespējami ilgi. Brīdī, kad produkts ir sasniedzis dzīves cikla beigas, resursi paliek ekonomikā un rada papildus vērtību. Ja turpināsim dzīvot esošajā modelī, 2050.gadā okeānos platmasas būs tik pat daudz, cik zivju.

# data[].attributes.headline
PROBLĒMAS, TĒMAS AKTUALIZĀCIJA. Latvijas radio raidījums "Rītdiena īsumā" 21. gs. cirkulārā ekonomika.  UZDEVUMS: Noklausies vai sameklē internetā un ieraksti faktus, piemērus - kāpēc tā ir pasaules problēma? 

# data[].attributes.subject
PROBLĒMAS, TĒMAS AKTUALIZĀCIJA. Latvijas radio raidījums "Rītdiena īsumā" 21. gs. cirkulārā ekonomika.  UZDEVUMS: Noklausies vai sameklē internetā un ieraksti faktus, piemērus - kāpēc tā ir pasaules problēma? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vai tu zināji, ka pasaules okeānos veidojas plastmasas atkritumu salas, kuru kopējā platība pārsniedz Francijas lielumu? Šo vismaz 700 000 kvadrātkilometru lielo "briesmoni" pasaules zinātnieki un dabas aktīvisti jau ilgi cenšas izpētīt. Ko mums ar to iesākt, kā kontrolēt plastmasas nākotni ūdeņos un vidē - to mums pastāstīja RTU materiālzinātnes un lietišķās ķīmijas fakultātes studente Madara Žiganova.

Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Rītdiena īsumā" runā par plastmasas nākotni okeānā

# data[].attributes.attachment_link.description
Vai tu zināji, ka pasaules okeānos veidojas plastmasas atkritumu salas, kuru kopējā platība pārsniedz Francijas lielumu? Šo vismaz 700 000 kvadrātkilometru lielo "briesmoni" pasaules zinātnieki un dabas aktīvisti jau ilgi cenšas izpētīt. Ko mums ar to iesākt, kā kontrolēt plastmasas nākotni ūdeņos un vidē - to mums pastāstīja RTU materiālzinātnes un lietišķās ķīmijas fakultātes studente Madara Žiganova.

# data[].attributes.headline
TEORIJA. Atkritumu apsaimniekošana Latvijā. DISKUSIJA. Vai kampaņas var iekustināt vai atrisināt atkritumu problēmu? 

# data[].attributes.subject
TEORIJA. Atkritumu apsaimniekošana Latvijā. DISKUSIJA. Vai kampaņas var iekustināt vai atrisināt atkritumu problēmu? 

# data[].attributes.attachment_link.title
1.video lekcija "Atkritumu apsaimniekošana" kampaņas „Radi, lieku neradot!” ietvaros

# data[].attributes.headline
PROBLĒMAS, TĒMAS AKTUALIZĀCIJA. Latvijas radio raidījums "Rītdiena īsumā" 21. gs. cirkulārā ekonomika.  UZDEVUMS: Noklausies vai sameklē internetā un ieraksti faktus, piemērus - kāpēc tā ir pasaules problēma? 

# data[].attributes.subject
PROBLĒMAS, TĒMAS AKTUALIZĀCIJA. Latvijas radio raidījums "Rītdiena īsumā" 21. gs. cirkulārā ekonomika.  UZDEVUMS: Noklausies vai sameklē internetā un ieraksti faktus, piemērus - kāpēc tā ir pasaules problēma? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Diezgan daudz runājam par atkritumiem - bet gandrīz nemaz par atkritumu tehnoloģijām un to, kā tās var būt izšķirošais elements šīs problēmas risināšanā. Tāpēc šīs nedēļas "Rītdienā īsumā" tikāmies ar atkritumu pārstrādes speciālistu Gintu Kukaini, lai noskaidrotu par atkritumu nākotni.

Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Diezgan daudz runājam par atkritumiem - bet gandrīz nemaz par atkritumu tehnoloģijām un to, kā tās var būt izšķirošais elements šīs problēmas risināšanā. Tāpēc šīs nedēļas "Rītdienā īsumā" tikāmies ar atkritumu pārstrādes speciālistu Gintu Kukaini, lai noskaidrotu par atkritumu nākotni.

# data[].attributes.headline
4. TEORIJAS UZDEVUMI. DARBA LAPA. "Lineārā , aprites ekonomika." 

# data[].attributes.subject
4. TEORIJAS UZDEVUMI. DARBA LAPA. "Lineārā , aprites ekonomika." 

# data[].attributes.headline
DARBĪBA: Izspēlē interaktīvo spēli Beelievers Cilpo! Iepazīsties un novērtē  tavu vienaudžu viedokļus un vēlmi zināt par ilgtspējas jautājumiem! 

# data[].attributes.subject
DARBĪBA: Izspēlē interaktīvo spēli Beelievers Cilpo! Iepazīsties un novērtē  tavu vienaudžu viedokļus un vēlmi zināt par ilgtspējas jautājumiem! 

# data[].attributes.headline
DARBĪBA: PAŠNOVĒRTĒJUMS - Izlasi 11 dotos ieteikumus "Pieskati savu iepirkšanos". Uzraksti, kurus ieteikumus ir visgrūtāk Tev izpildīt, kāpēc?  

# data[].attributes.subject
DARBĪBA: PAŠNOVĒRTĒJUMS - Izlasi 11 dotos ieteikumus "Pieskati savu iepirkšanos". Uzraksti, kurus ieteikumus ir visgrūtāk Tev izpildīt, kāpēc?  

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Šī vietne izmanto sīkdatnes, lai nodrošinātu lietotājus ar kvalitatīvu, drošu un lietotāju vajadzībām un interesēm atbilstošu saturu. Nospiežot pogu Piekrītu, kā arī turpinot lietot šo pārlūka sesiju, Jūs apstiprināt, ka piekrītat izmantot sīkdatnes. Ja vietnes izmantošanas laikā Jūs pārdomājat un vēlaties atcelt savu piekrišanu, Jūs vienmēr varat veikt nepieciešamās izmaiņas pārlūka iestatījumos un dzēst saglabātās sīkdatnes. Mūsu sīkdatņu izmantošanas politika ir pieejama šeit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Šī vietne izmanto sīkdatnes, lai nodrošinātu lietotājus ar kvalitatīvu, drošu un lietotāju vajadzībām un interesēm atbilstošu saturu. Nospiežot pogu Piekrītu, kā arī turpinot lietot šo pārlūka sesiju, Jūs apstiprināt, ka piekrītat izmantot sīkdatnes. Ja vietnes izmantošanas laikā Jūs pārdomājat un vēlaties atcelt savu piekrišanu, Jūs vienmēr varat veikt nepieciešamās izmaiņas pārlūka iestatījumos un dzēst saglabātās sīkdatnes.

# data[].attributes.headline
3. TEORIJA Latvijas un ES apņemšanās, mērķi  -  Pāreja uz aprites ekonomikas iespējas un  izaicinājumi un atbalsta instrumenti.  UZDEVUMI: 1. Kādas ir Latvijas stratēģijas? 2. Kas ir "Zaļais kurss"? 3.Izpēti, kādi ir Latvijas, ES ilgtspējas mērķi? 4. Kāds plānojams resultāts? 

# data[].attributes.subject
3. TEORIJA Latvijas un ES apņemšanās, mērķi  -  Pāreja uz aprites ekonomikas iespējas un  izaicinājumi un atbalsta instrumenti.  UZDEVUMI: 1. Kādas ir Latvijas stratēģijas? 2. Kas ir "Zaļais kurss"? 3.Izpēti, kādi ir Latvijas, ES ilgtspējas mērķi? 4. Kāds plānojams resultāts? 

# data[].attributes.headline
PĒTNIECĪBA: 1. Izveido darbības plānu, kā no Sociāli atbildīga uzņēmuma kļūt par Sociālu uzņēmumu.  2. Izveido šī uzņēmuma,  produkta  SVID analīzi. 3. Izveido VENNA diangrammu "Kas kopīgs, atšškirīgs Sociāli atbildīgam uzņēmumam un Sociļam uzņēmuma?"

# data[].attributes.subject
PĒTNIECĪBA: 1. Izveido darbības plānu, kā no Sociāli atbildīga uzņēmuma kļūt par Sociālu uzņēmumu.  2. Izveido šī uzņēmuma,  produkta  SVID analīzi. 3. Izveido VENNA diangrammu "Kas kopīgs, atšškirīgs Sociāli atbildīgam uzņēmumam un Sociļam uzņēmuma?"

# data[].attributes.headline
DARBĪBA: Interaktīva spēle "RITenis - Aprites ekonomikas spēle"

# data[].attributes.subject
DARBĪBA: Interaktīva spēle "RITenis - Aprites ekonomikas spēle"

# data[].attributes.body
VĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI:       1) Izspēlē patstāvīgi un pierādīt ar PrtSc / nokopējot spēles rezultātu (10 PUNKTI) ;  2) izanalizē savu spēles rezultātu: Pārtērenis vai Aprites guru? (Cik punkti uz kuru pusi)( 2 PUNKTI) 3) Izanalizē  spēles saturu (2 argumenti, kāpēc šie jautājumi ir svarīgi?) (2 PUNKTI) 4) Apraksti 4 darbības, kā jaunieši varētu mainīt savus paradumus par labu Aprites ekonomika? ( 2 PUNKTI) 5)  Uzraksti pēc SMAR(ER) - Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Time-Bound, Evaluate and Re-Do,   sev izmērāmu mērķi  / apņemšanos / solījumu par labu prites ekonomikai (Ko? Kad? Cik? Kam? Kur?  Kāpēc?  - ko iegūsi tu, tava ģimene, sabiedrība, vide, daba?) (4 punkti)

# data[].attributes.attachment_link.description
Spēle tapusi sadarbībā ar biedrību "Eiropas Kustība Latvijā" un SIA "ZAAO" dabas un tehnoloģiju parku "Urda". Digitalizētāji: Ronalds Palacis & Kristaps Mihelsons no komandas "Failed Nodes" © Eiropas Savienība 2021

# data[].attributes.headline
 8. TEORIJA: ES Aprites ekonomikas veidošanas procesa  pamatā ir 5 galvenie virzieni: https://registri.ptac.gov.lv/lv/content/aprites-ekonomikas-koncepts UZDEVUMS: Uzraksti savu pamatojumu, kuram no virzienam tavuprāt Latvijā ir vislielākās izredzes tuvoties mērķim - ilgtspējībai? KRITĒRIJI: +1 punkts ir piemērs; +1 punkts ir avots - e-saite; +1  ir viedoklis: +1 ir pamatojums ar 1-2 faktiem; +1 ir pamatojums ar tēmas un ekonomiskajiem terminiem.

# data[].attributes.subject
 8. TEORIJA: ES Aprites ekonomikas veidošanas procesa  pamatā ir 5 galvenie virzieni: https://registri.ptac.gov.lv/lv/content/aprites-ekonomikas-koncepts UZDEVUMS: Uzraksti savu pamatojumu, kuram no virzienam tavuprāt Latvijā ir vislielākās izredzes tuvoties mērķim - ilgtspējībai? KRITĒRIJI: +1 punkts ir piemērs; +1 punkts ir avots - e-saite; +1  ir viedoklis: +1 ir pamatojums ar 1-2 faktiem; +1 ir pamatojums ar tēmas un ekonomiskajiem terminiem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Visu ražojumu pamatā ir dabas resursi, kuru apjoms ir ierobežots. Pieaugot patēriņam, pieaug arī konkurence par resursiem, kas savukārt rada arvien lielāku spiedienu uz apkārtējo vidi. Tādēļ ir nepieciešams izmantot esošos resursus pēc iespējas ilgtspējīgāk, vienlaikus turpinot ekonomisko izaugsmi.
Aprites ekonomika ir ražošanas un patēriņa modelis, kas ietver resursu ieguvi un sadali, atkārtotu izmantošanu, iekārtu remontu, atjaunošanu un pārstrādi, lai izmantotie resursi tiktu lietoti maksimāli ilgi, pirms tie kļūst par neizmantojamiem atkritumiem. Tādā veidā tiek pagarināts materiālu dzīves cikls, ļaujot samazināt dabas resursu ieguvi. Turklāt radīto atkritumu apjoms tiek samazināts līdz minimumam, tajā skaitā arī emisiju apjoms gaisā un ūdenī.

Aprites ekonomikas un ekodizaina[1] pieeja liek uzņēmumam pārskatīt ne tikai pašu produktu, bet arī visus uzņēmuma procesus, sākot no tā, kā produkts tiek izstrādāts, ražots, piegādāts un izplatīts, līdz pat komunikācijai ar klientu. Atšķirībā no lineārā modeļa aprites ekonomikas centrā nav patēriņš (patērētājs tiek mudināts iegādāties arvien jaunākas un modernākas iekārtas), bet gan produkta funkcija (patērētājs tiek mudināts iegādāto preci lietot maksimāli ilgi). Sekojot šim modelim, uzņēmumam nepieciešams veidot ilgtermiņa attiecības gan ar klientiem, gan ar resursu piegādātājiem, gan citiem uzņēmumiem (piemēram, remonta veicējiem), gūstot daudzpusēju labumu no savstarpējās sadarbības.[2]

Lai ES ekonomika būtu ilgtspējīga un balstīta aprites principos, ES ir izstrādāts Aprites ekonomikas rīcības plāns, kas ietver aprites principu integrāciju esošajās likumdošanas normās, kā arī jaunas likumdošanas izstrādi, kur tas nepieciešams.

ES Aprites ekonomikas veidošanas procesa[3] pamatā ir 5 galvenie virzieni:

1. Aprites principam atbilstošs dizains un ražošanas procesi - dizaina izstrāde ir pats pirmais posms produkta aprites ciklā, kam ir būtiska nozīme aprites principu nodrošināšanā.

Ekodizaina un energomarķējuma pasākumi attiecībā uz vairākiem produktiem tagad ietver noteikumus par tādām materiālefektivitātes prasībām kā rezerves daļu pieejamība, remonta vienkāršums un pārstrādes atvieglošana preces lietošanas beigās.

Komisija ir uzdevusi Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt horizontālus kritērijus, kas izmantojami, lai izmērītu izturību, atkalizmantojamību, remontējamību, reciklējamību un kritiski svarīgo izejvielu klātbūtni. Šie kritēriji būtu jāpiemēro esošajos un jaunos standartos.

2. Patērētāju iesaistes stiprināšana - lai pāreja uz aprites ekonomiku notiktu ātrāk, patērētāju iesaiste ir ļoti būtiska. Tāpēc ir svarīgi patērētājam nodrošināt pietiekoši daudz saprotamas informācijas par produktu, ļaujot pieņemt pārdomātus un ilgtspējīgus patēriņa lēmumus.
3. Atkritumu pārvēršana par resursiem - būtisks aprites ekonomikas pamatelements ir pareizas un efektīvas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas. Ir jānovērš nevajadzīgi vērtīgo resursu zudumi, jānodrošina videi droša atkritumu apglabāšana un jānovērš jaunu atkritumu rašanās.
4. Atgūto materiālu aprites loku noslēgšana - lai veicinātu otrreizējo materiālu izmantošanu, ir nepieciešams stiprināt vienotu tirgu un nodrošināt informācijas apriti, piemēram, par bīstamo vielu klātbūtni atkritumu plūsmā. Viens no plānotajiem mehānismiem ir ieviest jaunu Mēslošanas līdzekļu regulu, kas mazinātu šķēršļus mēslošanas līdzekļu ražošanai no lauksaimniecības blakusproduktiem un bioatkritumiem.
5. Sistēmiska pieeja: ES stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā[4]. Šis ir pirmais ES mēroga politiskais satvars par kāda materiāla aprites cikla pieeju. Tas definē, kā veidot plastmasas vērtību ķēdes, ietverot aprites principam atbilstoša dizaina, izmantošanas, atkalizmantošanas un reciklēšanas darbības.
Uzņēmēju ieguvumi no aprites ekonomikas Sociālie ieguvumi - jaunas darba vietas
2016. gadā ar aprites ekonomiku saistītajās nozarēs bija nodarbināti vairāk nekā četri miljoni darba ņēmēju, kas ir par 6 % vairāk, salīdzinot ar 2012. gadu. Turklāt ir sagaidāms, ka, attīstoties otrreizējiem izejvielu tirgiem, radīsies arvien jaunas darba vietas.
Ekonomiskie ieguvumi - jaunas uzņēmējdarbības iespējas
Aprites principu ieviešana ir arī pavērusi jaunas uzņēmējdarbības iespējas, dodot vietu jauniem biznesa modeļiem un jauniem tirgiem. 2016. gadā tādas darbības kā atkārtota izmantošana, atjaunošana jeb remonts un otrreizēja pārstrāde radīja pievienoto vērtību 147 miljardu EUR apmērā.
Vides ieguvumi - sakārtota atkritumu apsaimniekošana
Atkritumu apsaimniekošanas sakārtošana un atkritumu radīšanas samazināšana ne tikai veicina jaunu biznesa modeļu veidošanos, bet arī samazina atkritumu radīto slodzi uz apkārtējo vidi.
Dabas resursu ieguvumi
Veicinot augstvērtīgu produktu pārstrādi un atgriežot apritē vērtīgus materiālus, tiek samazināts primāro resursu ieguves apjoms un atkarība no importētiem resursiem. Aptuveni 6 -12 % no visa resursu patēriņa, tostarp fosilā kurināmā, pašlaik netiek radīti pārstrādes, atkritumu rašanās novēršanas un ekodizaina politikas rezultātā[5].
Sertifikācijas iespējas
Lai uzņēmumiem atvieglotu aprites un ilgtspējības principu ieviešanu savā uzņēmējdarbībā, ir izveidoti dažādi sertifikācijas standarti, kas dod sistemātisku pieeju uzņēmuma procesu pārvaldībai. Piemēram:

No šūpuļa līdz šūpulim (Cradle to Cradle (C2C))

Cradle to Cradle sertifikācijas standarts ir metodika pārejai uz ilgtspējīgāku produktu izstrādi un ražošanu. Lai saņemtu sertifikātu, produkts tiek novērtēts saskaņā ar vides un sociālajiem rādītājiem piecās kategorijās: materiālā veselība, materiālu atkārtota izmantošana, atjaunojamā enerģija un oglekļa pārvaldība, ūdens apsaimniekošana un sociālais taisnīgums. Pēc novērtēšanas produktam katrā kategorijā tiek piešķirts līmenis: pamata, bronzas, sudraba, zelta un platīna.
Vairāk informācijas: https://www.c2ccertified.org/get-certified/product-certification

Standarts ISO 14062 - Vides pārvaldība - Vides aspektu integrēšana produkta dizainā un izstrādē

Standarts nodrošina koncepcijas un metodes, lai integrētu vides aspektus produkta dizainā produkta izstrādes posmā. Visi produkti un pakalpojumi var ietekmēt vidi, un šī ietekme var būt gan minimāla, gan nozīmīga, un tā var rasties dažādos līmeņos, piemēram, vietējā, reģionālā un globālā līmenī vai to kombinācijā. Standarta ieviešana palīdzēs saprast, kā vislabāk organizēt, pārvaldīt un ieviest ekodizainu.
Vairāk informācijas: https://www.iso.org/standard/33020.html

Standarts ISO 14001 - Vides pārvaldības sistēma

ISO 14000 standarti nodrošina praktiskus instrumentus visu veidu uzņēmumiem un organizācijām, lai palīdzētu ieviest vides pārvaldības sistēmu un veidot pret vidi atbildīgus uzņēmumus.
ISO 14001:2015 nosaka vides pārvaldības sistēmas pamatkritērijus un metodiku, kas ir izmantojama jebkurā uzņēmumā neatkarīgi no nozares vai darbības veida.
Vairāk informācijas: https://www.iso.org/iso-14001-environmental-management.html

[1] https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe

[2] https://sustainabilityguide.eu/sustainability/circular-economy/

[3] https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC01...

[4] https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/pdf/plastics-strategy-...

[5] https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe

# data[].attributes.attachment_link.description
Visu ražojumu pamatā ir dabas resursi, kuru apjoms ir ierobežots. Pieaugot patēriņam, pieaug arī konkurence par resursiem, kas savukārt rada arvien lielāku spiedienu uz apkārtējo vidi. Tādēļ ir nepieciešams izmantot esošos resursus pēc iespējas ilgtspējīgāk, vienlaikus turpinot ekonomisko izaugsmi.

# data[].attributes.headline
9. TEORIJA Uzņēmējdarbības 5 modeļi UZDEVUMI: 1. Nosauc 5 ilgspējīgas uzņēmējdarbības veidu modeļus. 2. Izpēti no katra modeļa vienu piemēru. 3. Izskaidro - kur slēpjas ilgspēja? 

# data[].attributes.subject
9. TEORIJA Uzņēmējdarbības 5 modeļi UZDEVUMI: 1. Nosauc 5 ilgspējīgas uzņēmējdarbības veidu modeļus. 2. Izpēti no katra modeļa vienu piemēru. 3. Izskaidro - kur slēpjas ilgspēja? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
10.5. Klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi uzņēmējdarbībā

Uzņēmējiem ir jārēķinās ar iepriekšējā apakšnodaļā aprakstīto iespēju izmantošanu jau tuvākajā nākotnē, t.i., jāzina, ka pieaugs izmaksas izejvielām un starpproduktiem, kas saistītas ar lielām SEG emisijām. Jāvērtē sava konkurētspēja attiecībā pret konkurentu produktu oglekļa ietilpību, kas atspoguļosies arī ražošanas izmaksās. Lai samazinātu savu galaproduktu kopējās SEG emisijas, ir svarīga sadarbība visā piegādes ķēdē - sākot ar izejvielu ražotājiem un beidzot ar patērētājiem, kam aprites cikla beigās būs jāatbrīvojas no produkta atkritumiem. Lai samazinātu ietekmi uz klimata pārmaiņām, uzņēmējdarbībā ir jātaupa visi resursi un jāizstrādā atbilstošas stratēģijas.

Daudzi Latvijas uzņēmumi piegādā atsevišķas produktu sastāvdaļas vai gatavos produktus ārvalstu ražotājiem. Tāpēc ir jārēķinās, ka pasūtītāji uzstādīs augstākas prasības saistībā ar ražošanas procesā radītajām emisijām, ūdens patēriņu un piesārņojumu, energoefektivitāti u.tml. gan tāpēc, lai izpildītu savu gala patērētāju prasības, gan tāpēc, ka piesārņojošo tehnoloģiju izmaksas nākotnē palielināsies.

Viens no kompleksiem risinājumiem, kā samazināt ietekmes uz klimata pārmaiņām un vidi kopumā ir t.s. aprites ekonomika. Aprites ekonomikas galvenais princips ir imitēt dabā esošās barības ķēdes, kurās atkritumu nav - viss ir barība nākamajam barības ķēdes posmam. Tāpat arī aprites ekonomikā mērķis ir visus ražošanas un patēriņa atlikumus izmantot kā izejvielas.
Pieci galvenie biznesa modeļi ko izmanto aprites ekonomikā ir šādi.

1. Noslēgta piegādes ķēde, kurā ražotāji izmanto pilnībā atjaunojamas, atkārtoti pārstrādājamas vai bioloģiskas izejvielas, kas ir pamatā aprites ražošanas un patēriņa sistēmām. Šāda noslēgta sistēma nodrošina visu ražošanas un patēriņa atlikumu izmantošanu citu produktu ražošanā, samazina neefektīvus risinājumus. Piemēram, Dānijā industriālajā zonā Kalundborgas pilsētā ir izveidots ekoindustriālais parks. Tas ir laika gaitā attīstījies, sākot no vienas spēkstacijas, iekļaujot savā klāsterī aizvien jaunus uzņēmumus, kas paļaujas cits uz cita materiālajiem ieguldījumiem. Uzņēmumu grupā par galvenajiem dalībniekiem uzskata

Asnae ogļu elektrostaciju ( lielāko Dānijā),

naftas pārstrādes rūpnīcu, kas pieder Statoil,

farmācijas rūpnīcu, kas pieder Novo Nordisk,

Gyproc, Skandināvijas lielāko ģipškartona ražotāju,

Kalundborgas pašvaldību, kas piegādā ūdeni, elektroenerģiju un nodrošina centralizēto siltumapgādi aptuveni 20 000 cilvēku.

Sadarbojoties kopējā materiālu un enerģijas izlietošanā, kas uzņēmumiem rodas kā blakusprodukti, ik gadu izdodas ietaupīt ievērojamas summas (1972.-1994. gada. periodā apmēram 10 miljonus dolāru gadā). Piemēram, attīrītie notekūdeņi no Statoil pārstrādes rūpnīcas tiek izmantoti kā dzesēšanas ūdens Asnae elektrostacijā. Statoil un Novo Nordisk iegādājas tvaiku, kas ir blakusprodukts Asnae spēkstacijā, lai varētu darbināt savas ierīces. Atlikušo siltumu no spēkstacijas izmanto apkārtējo māju sildīšanai un arī vietējās zivjaudzētavās. Savukārt, spēkstacijā no sēra dioksīda gāzes skrubera iegūst izejmateriālu ģipša materiālu ražošanai. Barības vielām bagātās dūņas no Novo Nordisk tiek piegādātas vietējiem zemniekiem mēslojumam utt.

2. Resursu atgūšana, kurā, izmantojot tehnoloģiskos risinājums, ir iespējams produktu atkritumus ne tikai pārstrādāt par zemākas vērtības produktiem, bet pārstrādē iegūt tikpat vērtīgus vai vēl vērtīgākus produktus, piemēram, uzņēmuma ietvaros attīrīt un atkārtoti izmantot notekūdeņus, ar videi nekaitīgu tinti drukātus laikrakstus izmantot komposta veidošanai, no izlietotām PET pudelēm ražot Saules baterijas. Šajā procesā būtiska nozīme jāpievērš produktu dizainam un sastāvam. Jau projektējot produktu, jāparedz, kam tiks izmantotas tā sastāvdaļas aprites cikla beigās un cik viegli tās būs atgūt un sašķirot.

3. Produktu izmantošanas paildzināšana, kas dod iespēju augstas kvalitātes un ilgstošas lietojamības preces izmantot ilgu laiku, nomainot tikai bojātās sastāvdaļas, un netērēt resursus un enerģiju jaunu produktu ražošanai. Tādas preces kā veļas mašīnas, ledusskapji un cita ilgstošas lietošanas sadzīves tehnika pēc nepieciešamās atjaunošanas var atrast atkal jaunus saimniekus starp zemāku ienākumu līmeņa cilvēkiem. Jānodrošina iespējas preces nodot, atjaunot un atjaunotas atkal pārdot vai ziedot.

4. Dalīšanās (koplietošans) ekonomika, kas jau produkta dizainā paredz, ka tos lietos daudzi savstarpēji neatkarīgi lietotāji (koplietošanas produkti, noma, nodošana vai pārdošana no viena lietotāja nākamajam u.tml.), kas ievērojami samazina pieprasījumu pēc jauniem produktiem un līdz ar to samazina vides ietekmes.

5. Produkta aizstāšana ar pakalpojumu, kas motivē uzņēmumus ražot ilgstošākas lietojamības un energoefektīvākus produktus, kā arī nodrošina atkritumu izmantošanu produkta aprites cikla beigās. Piemēram, ASV kompānija Interface iznomā grīdas segumu pakalpojumu, nevis pārdod grīdas segumus. Šī kompānija ir pazīstama ar savu ambiciozo plānu līdz 2020. gadam panākt nulles atkritumu līmeni. Pašlaik Interface ir miljardu dolāru vērta korporācija, kas darbojas 110 valstīs un žurnāls Fortune to ir nosaucis par vienu no "apbrīnotākajiem uzņēmumiem Amerikā" un "100 labākajiem uzņēmumiem kur strādāt."

Saglabājot īpašuma tiesības uz grīdas segumiem, Interface spēj atgūt ievērojamu daļu materiālu, ko izmantot jaunu segumu ražošanā. Līdzīgs biznesa modelis ir Nīderlandes kompānijai Bundles, kas iznomā veļas mazgāšanas iespēju, nevis pārdod veļas mazgājamās mašīnas un tādējādi nodrošina pārraudzību, uzturēšanu un mūža apsaimniekošanu ieguldītajiem materiāliem. Klientiem, kuru mājās atrodas veļas mazgājamās mašīnas, ir jāmaksā tikai par izmantotajām mazgāšanas ciklu reizēm un to uzskaite tiek nodrošināta, izmantojot interneta tehnoloģijas. Bundles savā biznesā izmanto Miele ražotās veļas mašīnas, jo tās mūsdienās ir vienīgās, kas joprojām izmanto 100% pārstrādājamus vai atkārtoti izmantojamus materiālus. Taču nākotnē arī veļas mazgājamo mašīnu ražotājam būtu jāņem vērā šāds biznesa modelis un jāpielāgo mašīnas funkcionalitāte tam.

Tā kā liels īpatsvars SEG emisijās ir transporta sektoram, uzņēmējdarbībā liela nozīme jāpiešķir loģistikas uzlabošanai. Ja ar ekonomisko metožu palīdzību oglekļa dioksīda emisiju radītās izmaksas būs jākompensē, tad tas būs arī ekonomiski izdevīgi. Pašlaik uzņēmējiem nereti ir izdevīgāk lētākus produktus vai izejvielas iepirkt no Ķīnas, Indijas vai citām attālām vietām ar salīdzinoši lētu darbaspēku, jo par transportēšanas izraisītajām ietekmēm pašiem tieši nav jāmaksā. Ja par oglekļa emisijām būs jāmaksā, tad transportēšanas ķēdes būs izdevīgi ievērojami saīsināt. Tā kā ūdens transports un dzelzceļš ir transports ar zemākajām oglekļa savienojumu emisijām, kur iespējams, jāpārorientējas uz tiem.

Arī pašiem transporta līdzekļiem jākļūst daudz efektīvākiem un tīrākiem. Ievērojamus ietaupījumus transportēšanā var panākt arī ar iepakojuma daudzuma un dizaina izmaiņām. Pasaulē pazīstamajam zviedru mēbeļu un sadzīves priekšmetu ražotājam IKEA izdodas uzturēt zemas cenas lielā mērā pateicoties tam, ka viņi nepārvadā gaisu, piemēram, mēbeles tiek pārdotas plakanos iepakojumos, nevis saliktā veidā, sīkākiem priekšmetiem pēc iespējas tiek taupīti iepakojuma materiāli un izvietojums tajos veidots tā, lai tie aizņem mazāk vietas. Piemēram, nomainot tējas svecīšu iepakojumu no brīva iepakojuma maisiņos uz blīvo iepakojumu regulāros četrstūra formas iepakojumos IKEA ir izdevies ietaupīt apstrādes laiku par 30-45 minūtēm dienā, vietu - par 108 iepakojumiem vairāk uz katras paletes, kā arī 400 kravas automašīnu reisus. Rezultātā uzņēmums varēja samazināt pārdošanas cenu par 10%.

10.9. att. Piemēri atšķirīgajiem IKEA ražoto tējas sveču iepakojumiem.

Uzņēmējdarbībā ir svarīgi, lai videi un klimatam labvēlīgi risinājumi radītu arī adekvātu ienākumu plūsmu. Maz ticams, ka uzņēmēji izmantos iepriekš minētos biznesa modeļus filantropisku mērķu vadīti Tiem ir jābūt arī ekonomiski izdevīgiem. Pareizi izmantojot ekonomiskos instrumentus un audzinot gala patērētājus, kas ir daudz prasīgāki attiecībā uz ietekmēm pret vidi, šie biznesa modeļi nenoliedzami būs arī lielāku peļņu nesoši nekā tradicionālais bizness.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uzņēmējiem ir jārēķinās ar iepriekšējā apakšnodaļā aprakstīto iespēju izmantošanu jau tuvākajā nākotnē, t.i., jāzina, ka pieaugs izmaksas izejvielām un starpproduktiem, kas saistītas ar lielām SEG emisijām. Jāvērtē sava konkurētspēja attiecībā pret konkurentu produktu oglekļa ietilpību, kas atspoguļosies arī ražošanas izmaksās.

# data[].attributes.headline
10. TEORIJA: Biodegradētie materiāli UZDEVUMS : 1. Izskaidro, kas ir biodegradētie materiāli?  2. Kā tā ietekmē ilgtspēju? 3. Sameklē piemērus. 4.Ko šo ietekmi var samazināt uzņēmēji, patērētāji, valsts? 

# data[].attributes.subject
10. TEORIJA: Biodegradētie materiāli UZDEVUMS : 1. Izskaidro, kas ir biodegradētie materiāli?  2. Kā tā ietekmē ilgtspēju? 3. Sameklē piemērus. 4.Ko šo ietekmi var samazināt uzņēmēji, patērētāji, valsts? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bioloģiski noārdāmā plastmasa vēsturiski tika izstrādāta, lai mazinātu organisko atkritumu apglabāšanu vai sadedzināšanu, novirzot tos uz bioloģisko sadalīšanos kompostu, kas tādējādi dod augsnei bagātinošu materiālu, lai to uzlabotu. Mēs visi zinām, ka augsnei ir vajadzīgas barības vielas, lai tā paliktu auglīga, bet vai zināji, ka augsne ir ierobežots resurss? Sagaidāms, ka pasaulē līdz 2050. gadam attīstības, erozijas un mežu izciršanas dēļ apstrādājamās augsnes daudzums uz vienu iedzīvotāju samazināsies uz pusi.

Mēs esam atkarīgi no veselīgas augsnes

"Augsne nav atjaunojama, un dabīgai 10 cm augsnes slāņa izveidošanai nepieciešami vairāk nekā 2000 gadi. Bet mūsu dzīve ir atkarīga no augsnes - visa pārtikas ražošana sākas augsnē, un augsne piesaista milzīgu daudzumu CO2, kas citādi nonāktu atmosfērā. Bet, neskatoties uz to, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija novērtē, ka 33% planētas augsnes ir degradēta un bojāta no ķīmiska piesārņojuma, paskābināšanās, barības vielu nelīdzsvarotības un daudz kā cita dēļ," saka Novamont, kas ir pionieris biopolimēru izejvielu ražošanā, izpilddirektore Katija Bastioli.

„Klimata pārmaiņu un degradētās augsnes kopīgā ietekme nākamo 30 gadu laikā var uz pusi samazināt lauksaimniecības produkcijas apjomu vairākos sausuma skartajos reģionos. Visā pasaulē mums ir nepieciešams daudz vairāk organisko materiālu, un visaptveroša pārtikas atkritumu un organisko materiālu atdalīšana un kompostēšana var palīdzēt to veicināt," saka Katija Bastioli.
Kā BioBag produkcija var veicināt aprites ekonomiku?
Ilgtspējīgi produkti, kas ir bioloģiski noārdāmi, piemēram, kompostējama bioplastmasa, var palīdzēt izvairīties no dabiska un nenoārdāma piesārņojuma uzkrāšanās vidē, piemēram, tradicionālajās plastmasās. Pārstrādātajam komposta materiālam uzlabojot augsnes un ūdens kvalitāti, tas var bagātināt ekosistēmu, kā arī mazināt mikroplastmasas piesārņojumu gan augsnēs, gan jūrās un okeānos. Rezultātā augsne un ūdens saglabā savu kvalitāti un spēj atjaunoties. Bioprodukti nav galīgais piesārņojuma risinājums, taču tie var palīdzēt šo piesārņojumu ierobežot.

Piemēram, ja pārtikas audzētāji augsnes pārklāšanai izmanto plastmasas plēves, to atlikumi piesārņo lauksaimniecības zemes, un gadu no gada šī plastmasa uzkrājas un mūsu lauksaimniecības augsnēs vairojas mikroplastmasas piesārņojums. Šobrīd ar šo problēmu saskaras milzīgs daudzums lauksaimnieku Dienvideiropā. Turpretī kompostējamās BioBag augsnes plēves augsnē sadalīsies un kļūs par ūdeni, CO2 un humusu. Tas pats piemērs ir attiecināms arī uz maisiem pārtikas atkritumu savākšanai.

Tikai divi procenti no visa plastmasas patēriņa pasaulē tiek atkārtoti izmantoti vienam un tam pašam mērķim. Un tikai 12% tiek pārstrādāti, t.i, tiek atkārtoti izmantoti, bet sliktākas kvalitātes produktos nekā oriģināls. Atbildīgam ražošanas un patēriņa dzīvesciklam ir jābūt apļveida, lai mēs izmantotu pēc iespējas mazāk resursu, saprātīgi tos izmantotu un pēc tam nodrošinātu resursu atkārtotu izmantošanu.

European Bioplastics, kas ir Eiropas biopolimēru asociācija, ir izstrādājusi skaidras vadlīnijas, kādos gadījumos vislabāk ir izmantot kompostējamo bioplastmasu, nevis tradicionālo plastmasu:

Pārtikas atkritumu maisi

Ļoti plāni plastmasas maisiņi / maisiņi augļiem un dārzeņiem

Tējas maisiņi

Kafijas kapsulas, kafijas spilventiņi, kafijas filtri

Augļu etiķetes

Iesaiņojuma plēve (un vai kopā ar) uzlīmēm / etiķetes svaigiem produktiem

Vienreizlietojamie trauki

Ne visiem produktiem ir izstrādātas ekoloģiskas un kompostējamas alternatīvas, taču jau šobrīd ir vairāki masu patēriņa produkti, kas ir dabai draudzīgi un kas, pareizi tos pārstrādājot, veido jēgpilnu to dzīvesciklu, kā arī mazina piesārņojumu. Aicinām Tevi izmantot šo iespēju un aizstāt plastmasu ar dabai draudzīgiem produktiem!
Bioloģiska plastmasas alternatīva no ražotāja BioBag, kas jau šobrīd ir Latvijā pieejama un izmantojama:
Kārtējo reizi der atcerēties, ka uz Zemes mēs esam tikai viesi un ka uzkavēsimies šeit tikai neilgu laiku! Mums ir jāspēj saglabāt Zemes resursus arī citām paaudzēm tā, lai tās varētu justies tik pat labi kā mēs savā laikā, lai nākamās paaudzes varētu saukt Zemi par savām mājām, kopt un mīlēt vietu, kurā dzīvojam. Tāpēc būsim atbildīgi savās izvēlēs un ikdienas iepirkšanās paradumos!
Informācija rakstā no: https://biobagworld.com/blog/role-bioplastic-circular-economy/

# data[].attributes.attachment_link.title
Kāda ir biopolimēru loma vides piesārņojuma samazināšanā? - CleanLiving

# data[].attributes.attachment_link.description
Bioloģiski noārdāmā plastmasa vēsturiski tika izstrādāta, lai mazinātu organisko atkritumu apglabāšanu vai sadedzināšanu, novirzot tos uz bioloģisko sadalīšanos kompostu, kas tādējādi dod augsnei bagātinošu materiālu, lai to uzlabotu. Mēs visi zinām, ka augsnei ir vajadzīgas barības vielas, lai tā paliktu auglīga, bet vai zināji, ka augsne ir ierobežots resurss?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2019.gada 29.maijā oficiāli publicēts pirmais Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Vides raksturlielumu pārskats par Latviju (saīsinātā versija).

Pirmajā ESAO Vides raksturlielumu pārskatā par Latviju ir izvērtēts Latvijas progress nacionālo un starptautisko vides saistību īstenošanā pēdējā desmitgadē un izceltas Latvijas iespējas veicināt zaļo izaugsmi un attīstīt klimatneitrālu ekonomiku. Pārskatā īpaša uzmanība pievērsta atkritumu apsaimniekošanas jautājumiem un progresam virzībā uz aprites ekonomiku, kā arī vērtēti izaicinājumi bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā. Pārskatu var uzskatīt par objektīvu un neitrālu novērtējumu par Latvijas vides rādītājiem un vērtīgu ieguldījumu mūsu valsts turpmākajā ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības politikā.

ESAO ir secinājusi, ka Latvija ir panākusi būtisku progresu vides snieguma uzlabošanā un iedzīvotāju labklājības paaugstināšanā. Mērķtiecīgas investīcijas ir ļāvušas samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas dažādos tautsaimniecības sektoros, paplašināt ūdens un atkritumu saimniecības pakalpojumu pieejamību, kā arī uzlabot mājokļu energoefektivitāti.

Pārskatā arī atzīmētas jomas, kur nepieciešami vai iespējami tālāki uzlabojumi. Latvijai ir jāturpina sistemātiski uzlabot vides sniegumu, lai vides kvalitātes rādītājos sasniegtu konverģenci ar citām ESAO valstīm.

ESAO savā vērtējumā ir norādījusi, ka mežsaimniecībai un lauksaimniecībai ir svarīga loma tautsaimniecībā, taču šo nozaru radītais spiediens uz bioloģisko daudzveidību aizvien palielinās. Tādēļ bioloģiskās daudzveidības apsvērumu iekļaušanai ekonomikas attīstības politikā ir jābūt prioritātei. Latvijai būtu jāizstrādā valsts bioloģiskās daudzveidības stratēģija, un bioloģiskās daudzveidības pārvaldībai jānovirza pietiekams finansējums.

Lai paātrinātu pāreju uz oglekļa mazietilpīgu un aprites ekonomiku, būs vajadzīgi lieli ieguldījumi ilgtspējīgā infrastruktūrā, atkritumu novēršanā un pārstrādē, kā arī jāizmanto ekonomisko instrumentu potenciāls.

Pārskatā pozitīvi novērtētas Latvijas vides pārvaldības institūcijas, kā arī sabiedrības līdzatbildības veicināšana. Pārskatā secināts, ka Latvijas sabiedrībai tiek sniegtas plašas iespējas iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesos par vides jautājumiem un tai ir praktiski neierobežota pieeja vides informācijai. Kā labi attīstīta raksturota arī ietekmes uz vidi novērtējuma sistēma un atzinīgi vērtētas Latvijas iespējas paātrināt pāreju uz oglekļa mazietilpīgu un zaļu ekonomiku.

ESAO sagatavotā pārskata ieteikumi būs noderīgi un tiks izmantoti. To integrēšana Latvijas politikas plānošanas dokumentos un īstenošana dzīvē radīs būtisku pienesumu Latvijas tautsaimniecībai, kā arī veicinās Latvijas, kā zaļās un vides apzinīgās valsts tēla stiprināšanu.

# data[].attributes.attachment_link.title
ESAO vides raksturlielumu pārskats par Latviju

# data[].attributes.attachment_link.description
2019.gada 29.maijā oficiāli publicēts pirmais Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Vides raksturlielumu pārskats par Latviju (saīsinātā versija). Pirmajā ESAO Vides raksturlielumu pārskatā par Latviju ir izvērtēts Latvijas progress nacionālo un starptautisko vides saistību īstenošanā pēdējā desmitgadē un izceltas Latvijas iespējas veicināt zaļo izaugsmi un attīstīt klimatneitrālu ekonomiku.

# data[].attributes.attachment_link.title
2.video lekcija "Aprites ekonomika. Atkritumu ♻️ pārstrāde" kampaņas „Radi, lieku neradot!” ietvaros

# data[].attributes.headline
AVOTI: Vebinārs Aprites ekonomika - resursu efektīva izmantošana" 15.11.2021. STARPPRIEKŠMETU SKOLĒNU PIEREDZE 

# data[].attributes.subject
AVOTI: Vebinārs Aprites ekonomika - resursu efektīva izmantošana" 15.11.2021. STARPPRIEKŠMETU SKOLĒNU PIEREDZE 

# data[].attributes.attachment_link.title
EIT Climate-KIC Young Innovators VEBINĀRS “Aprites ekonomika - resursu efektīva izmantošana”

# data[].attributes.attachment_link.title
Džineta Dimante "Zemu emisiju ekonomika - aprites ekonomika"

# data[].attributes.headline
DARBĪBA. RADOŠAIS UZDEVUMS. Vai var pelnīt ar atkritumiem? UZDEVUMS: Radi ideju savam ZAĻAJAM UZŅĒMUMA! Latvijas TV Raidījums PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA 

# data[].attributes.subject
DARBĪBA. RADOŠAIS UZDEVUMS. Vai var pelnīt ar atkritumiem? UZDEVUMS: Radi ideju savam ZAĻAJAM UZŅĒMUMA! Latvijas TV Raidījums PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Latvijas Radio ēterā pēc vasaras atgriežas raidījums Pievienotā vērtība par aktuālo ekonomikā, biznesa iespējām un problēmām, par naudu un kā to vairot.
Šoreiz raidījumā par to, kā ar atkritumiem pelnīt naudu. Šajā nozarē ir gana daudz brīvu nišu, bet pieprasījums pēc zaļiem uzņēmumiem aug un izskatās ka tik drīz nekur nepazudīs. Turpinot iepazīstināt ar Baltijas biržas uzņēmumiem, stāsts par to, vai ir vērts ieguldīt savu naudu Lietuvas lauksaimniecības kompānija "AB Linas Agro Group" un ar ko tā nodarbojas?
Klasiskais melnais vienmēr ir bijis modē, bet uzņēmējdarbībā jaunā modes krāsa ir zaļā.

Globālā sasilšana, piesārņotie okeāni, atkritumu daudzuma pieaugums pasaulē vairs nav tikai problēmas, par kurām uztraucas un strīdas zinātnieki. Ne tikai politiskajā dienaskārtībā, bet arī mūsu ikdienas dzīvē aizvien pārliecinošāk ienāk tādi jēdzieni kā ilgtspēja, otrreizējā pārstrāde, atjaunojamie resursi, dabai draudzīgs dzīvesveids.

Un ne tikai saukļu formā, bet jau ar reāliem plāniem un iespaidīgām atbalsta naudas summām. Gan Eiropas fondu, gan ekonomikas pēc pandēmijas atjaunošanai paredzētās naudas - liela daļa no tās paredzēta tieši zaļām, dabai draudzīgām idejām.

Tas savukārt nozīmē, ka ir ļoti piemērots laiks šādu biznesa ideju radīšanai un realizēšanai. Piemēram, uztvert atkritumus kā resursu, kā iespēju radīt ko jaunu un pelnīt - tā nesen notikuša diskusijā aicināja biedrības "Zaļā brīvība" pārstāve Inga Belousa. Norādot, ka piemēram pārtikas industrijā resursu ar ko strādāt ir daudz.

Jāatzīst - pārtikas atkritumi gan nav tas vieglākais resurss ar ko strādāt. Bet mums Latvijā ir labi piemēri, kur pārpalikumiem pēc alus ražošanas, ko citi ražotāji izmestu miskastē, Valmiermuižā tiek pārstrādāti cepumos.

Otra lielā niša, kuras virzienā domāt, ir apģērbs. Tekstils, saka ilgtspējīgas modes eksperte Dace Akule.

Šobrīd Latvijā ir uzņēmumi un biedrības, kas nodarbojas ar otrreizēju atkritumu pārstrādi, bet lielākoties tie ir tādi mazi hobijuzņēmumi, bieži vairāk dzīvesstils vai dzīvesveids, bet pasaulē ir pāris labi piemēri, kur uzņēmumi darbojoties šajā jomā var izaugt gana lieli. Un patiesībā, jau tagad daudzās nozarēs, pat ja pamatbizness nebūt nav dabai draudzīgs un ilgtspējīgs, ieviešot kādas dabai draudzīgas izpausmes, kļūst izdevīgi, jo ir jāspēj parādīt klientiem, ka tevi, pat ja pamatā esi cūcīgs, šie jautājumi uztrauc. Piemēram, naudīgie Skandināvijas tūristi ar saviem makiem liek mainīties tūrisma industrijai Latvijā, no pieredzes stāsta uzņēmēja Linda Freimane.

Arī Latvijā tie, kurus uztrauc ilgtspēja, jau tagad savā ziņā balso ar savu naudu - kura uzņēmuma pakalpojumus un preces pirkt un kuram biznesam iet ar līkumu. Jo šādu cilvēku būs vairāk, jo zaļiem uzņēmumiem būs vairāk iespēju un potenciāli ies aiz vien zaļāk.

Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pelnīt ar atkritumiem: pieprasījums pēc zaļiem uzņēmumiem aug

# data[].attributes.attachment_link.description
Šoreiz raidījumā par to, kā ar atkritumiem pelnīt naudu. Šajā nozarē ir gana daudz brīvu nišu, bet pieprasījums pēc zaļiem uzņēmumiem aug un izskatās ka tik drīz nekur nepazudīs. Kā arī stāsts par to, vai ir vērts ieguldīt savu naudu Lietuvas lauksaimniecības kompānija "AB Linas Agro Group".

# data[].attributes.headline
TEORIJA + DISKUSIJA Kāpēc par aprites ekonomikas likumdošana, noteikumi skaidroti Patērētāju tiesību aizsardzības centrā? 

# data[].attributes.subject
TEORIJA + DISKUSIJA Kāpēc par aprites ekonomikas likumdošana, noteikumi skaidroti Patērētāju tiesību aizsardzības centrā? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Visu ražojumu pamatā ir dabas resursi, kuru apjoms ir ierobežots. Pieaugot patēriņam, pieaug arī konkurence par resursiem, kas savukārt rada arvien lielāku spiedienu uz apkārtējo vidi. Lai mazinātu negatīvo ietekmi, ir nepieciešams samazināt resursu ieguvi, ilgtspējīgi izmantojot jau iegūtos resursus un pēc iespējas neradot jaunus atkritumus.
Aprites ekonomika ir sistēmiska pieeja ekonomiskai attīstībai, kas veidota tā, lai labumu gūtu ne tikai uzņēmējdarbība un sabiedrība, bet arī vide. Pretēji mūsdienu lineārajam modelim "ņem-radi-patērē-izmet", aprites ekonomikas modelī ir iestrādāts atjaunošanās princips, kas ļautu atdalīt ekonomisko attīstību no pieaugoša patēriņa. Tas nozīmē, ka ekonomiskā attīstība būtu iespējama arī tad, ja patēriņš nepieaugtu. Aprites ekonomika ir balstīta uz trīs pamatprincipiem:

1) netiek radīti atkritumi un piesārņojums;
2) produkti un materiāli tiek lietoti atkārtoti;
3) tiek atjaunotas dabiskās sistēmas.

Ekodizains
Būtisks aprites ekonomikas posms ir ekodizains. Galvenais ekodizaina nolūks ir izstrādāt preces, kas veicinātu ilgtspējību, samazinot produktu ietekmi uz vidi visa tā aprites cikla laikā, ņemot vērā arī citas produktu un patērētāju prasības, piemēram, funkcionalitāte, kvalitāte, drošums, cena, piemērotība ražošanai, ergonomiskās un estētiskās īpašības[1].

Turklāt visā pasaulē pieaug pieprasījums pēc efektīvākiem ražojumiem, lai samazinātu enerģijas izmaksas un citu dabas resursu patēriņu.

Eiropas Savienība ir sagatavojusi dažādus tiesību aktus par preču ekodizainu, lai mudinātu ražotājus izstrādāt arvien energoefektīvākas un videi draudzīgākas preces. Ekodizaina prasības ietver[2]:

energomarķējuma prasības, kas veicina konkurenci ražotāju vidū, kā arī nodrošina patērētājiem pietiekami daudz informācijas, lai pieņemtu pārdomātus lēmumus;

minimālās energoefektivitātes prasības preču laišanai tirgū, kas nodrošina, ka ražotāji nedrīkst pārdot īpaši neefektīvas ierīces;

prasības par rezerves daļu pieejamību, lai preces būtu iespējams saremontēt, tā pagarinot to ilgmūžību.

[1] https://www.em.gov.lv/lv/nozares_politika/ekodizains_un_energomarkejums/

[2] https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-to...

# data[].attributes.attachment_link.description
Visu ražojumu pamatā ir dabas resursi, kuru apjoms ir ierobežots. Pieaugot patēriņam, pieaug arī konkurence par resursiem, kas savukārt rada arvien lielāku spiedienu uz apkārtējo vidi. Lai mazinātu negatīvo ietekmi, ir nepieciešams samazināt resursu ieguvi, ilgtspējīgi izmantojot jau iegūtos resursus un pēc iespējas neradot jaunus atkritumus.

# data[].attributes.headline
KLUSĀ DISKUSIJA: "Kāpēc izvēlēties un maksāt par prece dārgāk,  par ekodizainu?"

# data[].attributes.subject
KLUSĀ DISKUSIJA: "Kāpēc izvēlēties un maksāt par prece dārgāk,  par ekodizainu?"

# data[].attributes.headline
11. TEORIJA: Aprites ekonomikas procesa stratēģiskās darbības. UZDEVUMS: 1.Izpēti aprites ekonomikas posmu pievienotās stratēģijas - ko, kā darīt ? 2. Izdomā vismaz vienu piemēru pie katras startēģijas, kā nodoršināt, īstenot aprites procesu. 

# data[].attributes.subject
11. TEORIJA: Aprites ekonomikas procesa stratēģiskās darbības. UZDEVUMS: 1.Izpēti aprites ekonomikas posmu pievienotās stratēģijas - ko, kā darīt ? 2. Izdomā vismaz vienu piemēru pie katras startēģijas, kā nodoršināt, īstenot aprites procesu. 

# data[].attributes.headline
KLUSĀ DISKUSIJA: Vai atbalsti eko dizainu? Kāpēc? Ko labu tā dod ilgspējai? Kā to var ietekmēt uzņēmēji, patērētāji, sabiedrība, valsts? 

# data[].attributes.subject
KLUSĀ DISKUSIJA: Vai atbalsti eko dizainu? Kāpēc? Ko labu tā dod ilgspējai? Kā to var ietekmēt uzņēmēji, patērētāji, sabiedrība, valsts? 

# data[].attributes.headline
KLUSĀ DISKUSIJA: "Vai ekodizains var būt  inovācija?"

# data[].attributes.subject
KLUSĀ DISKUSIJA: "Vai ekodizains var būt  inovācija?"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dzīvie zaļumi vienmēr ir bijuši viens no visvairākjebkura interjera kopējie ornamenti. Standarta un visbiežāk sastopamais risinājums ir visu veidu podi un puķu podi ar ziediem. Taču talantīgie ekodizaineri ir izgājuši daudz vairāk, un katru gadu viņi mūs iepazīstina ar jauniem un jauniem risinājumiem, veidojot pārsteidzošus dabiskos stūrus mūsu māju dekorēšanai. Diezgan novatorisks dizaina risinājums ir atjaunot zaļo zāli dažādās mēbelēs. Piemēram, jebkuras mājas vai dzīvokļa situācija vienmēr var dekorēt ēdamistabu vai kafijas galdiņu ar zaļu zāli. Protams, jūs domājat, ka tas ir nedabiskszāles pārsegs būs daudz praktiskāks nekā dzīvošana. Bet būtība ir atšķirīga. Šādam galdam ar zāli vajadzētu būt ar vitāli svarīgu enerģiju un izturību, ko dzelzsbetona džungļos trūkst, ko es nogatavoju. Un vispār, mūsu dzīvē, kurā pēdējā laikā nav tik daudz saziņas ar dabu. Tāpēc kvalitatīvie ekodizainori nolēma dot iespēju organizēt piknikus reālajā zaļajā zālē taisni mājās. Zāle novietota līdzīgās tabulās, tagadnē, tādēļ rūpes par to vajadzētu būt vienādām, kā arī parastajām mauriņām - regulāru laistīšanu, kā arī pļaušanu. Tāpēc šāda galda virsma vienmēr būs lietderīga, ja tajā pagriezīsiet glāzi ūdens, un netiks atstāti traipi. Vienīgais trūkums ir tāds, ka zāles būs jāizgriež ar rokām. Tātad, ja jūs izvēlēsieties līdzīgu interjera dizainu galda veidā ar dabisku zālienu, tad jums jāiemācas izveidot līdzīgu galdu mājās. Šādu mēbeļu rāmis ir izgatavots no alumīnija sakausējuma. Countertop ievieto ne ļoti biezu akmeņu slāni, kas kalpo kā drenāža. Pēc tam uz tā novieto augsnes slāni ar zāli. Tā kā zāle ir reāla, tā var mainīt krāsu, dažreiz pat izžūt. Viss būs atkarīgs no aprūpes, telpas mitruma, laistīšanas biežuma, saules gaismas pieejamības utt. Tomēr zāles sausu daļu vienmēr var nomainīt ar jaunu. Šāds galds vienmēr pagatavos jebkuru maltīti apriecīgs pikniks, ļaujot jums justies un baudīt dzīvo zaļumu, kas atrodas tieši zem plaukstām. Pašu šīs tabulas versiju demonstrēja Emīlija Wettsteina (Emily Wettstein), kas ir Brooklynas rūpnieciskais dizaineris. Viņa izteica paziņojumā par zāli, kas ceļ ceļā gaismai caur akmeņiem un betonu. Aplūkojot šo galdu, var šķist, ka jaunā zāle ir sadalījusi koka galdu divās daļās. Nesen daudzi ne tik biežiir iespēja doties uz parku vai mazu pikniku zālājā. Šāds galds var izrotāt jūsu interjeru un radīt dabu intimitāti. Kā redzat, tabula ir sadalīta divās daļās ar vienmērīgi izliektu līniju. Un zāle, kas novietota zem konteinera countertop, aug no veidotās plaisas. Papildus zālei līdzīgos traukos jūs varat audzēt ziedus, auzas kaķiem, garšvielas. Padariet savu mini dārzu un audzējiet uz galda baziliku, koriandru, sīpolu un vairāk. Ērtības labad jūs varat arī segt savu zālaugu zāli jūsu stiklā. Tas ir ieteicams to izdarīt tā, lai jums būtu iespēja to nošaut un rūpēties par zāli. Šāda tabula izskatīsies lieliski kāmājas apstākļos un biroja telpās. Lai kopējais attēls izskatās harmoniskāk, jūs varat papildus sakārtot podi ar zāle vai pakārt uz līdzīgu attēlu ar svaigām zālēm sienām.

Komentāri

komentāri

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekodizains: kā padarīt galdu ar dabīgu zaļo zāli.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dzīvie zaļumi vienmēr ir bijuši viens no visvairākjebkura interjera kopējie ornamenti. Standarta un visbiežāk sastopamais risinājums ir visu veidu podi un puķu podi ar ziediem. Taču talantīgie ekodizaineri ir izgājuši daudz vairāk, un katru gadu viņi mūs iepazīstina ar jauniem un jauniem risinājumiem, veidojot pārsteidzošus dabiskos stūrus mūsu māju dekorēšanai.

# data[].attributes.headline
16. TEORIJA: Ekodizains UZDEVUMI: 1.Kas ir ekodizains? 2. Izskaidro, kā ekodizains var risināt vides problēmas? 3. Kā izpaužas eko dizaina ilgspēja ? 4. Nosauc  1-3 piemērus. 

# data[].attributes.subject
16. TEORIJA: Ekodizains UZDEVUMI: 1.Kas ir ekodizains? 2. Izskaidro, kā ekodizains var risināt vides problēmas? 3. Kā izpaužas eko dizaina ilgspēja ? 4. Nosauc  1-3 piemērus. 

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekodizaina ABC. Gatis Bažbauers. Konference: "EKO DIZAINS - KUR TE BIZNESS?", 11.12.2012. Kāpēc produkti?. Patērnieciskums - termins, kuru lieto, lai apzīmētu tieksmi personīgo laimi piepildīt ar materiālu īpašumu iegādi un patēriņu Slideshow 5568931 by maren

# data[].attributes.headline
13. TEORIJA: Ekodiziana aprites cikls UZDEVUMI:  1. Izpēti eko dizaina cikla posmus 2. Izpēti katra posma rīcības stratēģijas 3. Katra posma vienai stratēģijai - izdomā piemēru 4. Vai? un kā? ekodizaina procesu ietekmē arī  ietekmēt uzņēmēji, patērētāji, sabiedrība, valsts? 

# data[].attributes.subject
13. TEORIJA: Ekodiziana aprites cikls UZDEVUMI:  1. Izpēti eko dizaina cikla posmus 2. Izpēti katra posma rīcības stratēģijas 3. Katra posma vienai stratēģijai - izdomā piemēru 4. Vai? un kā? ekodizaina procesu ietekmē arī  ietekmēt uzņēmēji, patērētāji, sabiedrība, valsts? 

# data[].attributes.headline
14. UZDEVUMS :  1. Kas ir  "fast fashion"? 2. Kā tā ietekmē ilgtspēju? 3.Ko šo ietekmi var samazināt uzņēmēji, patērētāji, valsts? KRITĒRIJI: +1 (2) punkts par katru piemēru; +1 punkts ir avots - e-saite / attēls; +1  ir viedoklis; +1 ir pamatojums ar 1-2 faktiem; +1 ir pamatojums ar tēmas un ekonomiskajiem terminiem.  

# data[].attributes.subject
14. UZDEVUMS :  1. Kas ir  "fast fashion"? 2. Kā tā ietekmē ilgtspēju? 3.Ko šo ietekmi var samazināt uzņēmēji, patērētāji, valsts? KRITĒRIJI: +1 (2) punkts par katru piemēru; +1 punkts ir avots - e-saite / attēls; +1  ir viedoklis; +1 ir pamatojums ar 1-2 faktiem; +1 ir pamatojums ar tēmas un ekonomiskajiem terminiem.  

# data[].attributes.body
KRITĒRI

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sabīne Koklačova (17.10.2011.)

Līdz šī gadsimta sākumam vissvarīgākais ikviena produkta ražošanas nosacījums bija ekonomiskais izdevīgums. Tagad arvien būtiskāks kļūst jautājums par produkta ietekmi uz vidi, kā arī resursu efektīvāku izmantošanu uzņēmējdarbībā, kuru vieglāk ir realizēt pārzinot ekodizaina principus un stratēģijas.
Mainoties sabiedrības domai, pasaules tendencēm un meklējot ceļu uz ilgtspējīgu attīstību, mainās vērtības arī dizaina aspektā. Tas tiek apskatīts ne tikai ekonomiskā un sociālā, bet arī vides kontekstā, pie tam, veidojot nevis produktus, bet produkta dzīves ciklus. Šī procesa nozīmīga sastāvdaļa ir inovācija, kuru ir iespējams integrēt ikvienā no cikla posmiem, lai veidotu ne tika videi draudzīgu produktu un samazinātu izmaksas, bet paaugstinātu konkurētspēju ar radošām idejām.
Ikvienā produkta veidošanas posmā nozīmīgu vietu ieņem dizains, kas ietver ne tikai funkcionālo un estētisko, bet arī nemateriālo vērtību. Pieaugot pieprasījumam pēc ilgtspējīgiem produktiem, produktu ražotājiem arvien lielāku uzmanību būs jāpievērš dizainam un produkta dzīves ciklam, kura veidošanā ir iespējami nemitīgi uzlabojumi un inovācijas, lai veidotu to videi draudzīgāku un ieekonomētu resursus. Taču tas iespējams tikai produkta pasūtītājiem, ražotājiem un dizaineriem sadarbojoties un veidojot trīspusēju izpratni par procesiem gan biznesa, ražošanas, gan dizaina kontekstā.
Ekodizains ir produktu un pakalpojumu projektēšana, lai minimizētu ietekmi uz vidi visā dzīves ciklā, vienlaicīgi nodrošinot nepieciešamo funkcionalitāti, kvalitāti, izmaksas un estētisko izskatu. Attiecīgi, ekodizaina mērķis ir samazināt resursu patēriņu, izmantot videi draudzīgus materiālus, optimizēt produkta ražošanu, izplatīšanu un lietošanu, kā arī nodrošināt tā pienācīgu apsaimniekošanu aprites cikla beigās - atjaunošanu, apstrādi vai noglabāšanu.
Ilgtspējīgs dizains. Ilgtspējība nenozīmē dzīves kvalitātes pasliktināšanos, bet gan domāšanas veida un vērtību maiņu, tiecoties videi draudzīgāka dzīves veida virzienā. Ilgtspējīgā dizainā ir nepieciešams izmantot alternatīvu pieeju tradicionāla dizaina veidošanā, kas ietver šīs izmaiņas domāšanā. Jaunajā dizaina pieejā ir nepieciešams identificēt katras dizaina izvēles ietekmi uz dabas un kultūras resursiem lokālās, reģionālās un globālās vides kontekstā. Ilgtermiņa dizaina projektēšanā ir nepieciešama izpratne par īstermiņa un ilgtermiņa sekām attiecībā uz jebkāda veida vides transformāciju.
Visbiežāk apskatītā tēma ekodizaina literatūrā ir „dzīves cikla princips". Ekodizaina pētnieki Kerolaina van Hemela Brezeta (Carolien van Hemel Brezet) un Hans Brezets (Hans Brezet) 1997. gadā piedāvā vairākas ekodizaina stratēģijas un principus Dzīves cikla dizaina stratēģijas aplī jeb Lifecycle Design Strategies Wheel (LiDS Wheel). Tas ir piemērojams esošu produktu otrreizēja dizaina izstrādē, kā arī jaunu un inovatīvu konceptu radīšanā. Taču tikpat svarīgi jebkura produkta ražošanā ir ievērot produkta mērķus un funkcijas, lai nepazaudētu attiecīgā produkta kvalitāti. Tāpēc, lai veiksmīgāk varētu apsvērt visus vides aspektus un alternatīvas dizaina veidošanā, ņemot par pamatu LiDS Wheel, Banku augstskolas maģistre un ekodizaina pētniece Sabīne Koklačova ir izveidojusi modeli, kas atspoguļo ne tikai produkta dzīves ciklu, bet ņem vērā arī nepieciešamās funkcijas un mērķus.

Produkta dzīves cikla dizaina stratēģiju aplis

Šis modelis ir vērsts uz attīstību, jo katrā no posmiem ir iespējamas neierobežotas attīstības un pilnveides iespējas. Tas paver iespēju apsvērt ne tikai uzlabojumus, bet arī produkta vai procesa inovāciju. Attiecīgi šis modelis ir izmantojams gan dizaineriem, gan uzņēmumu vadītājiem, produkta ražotājiem un tehnologiem, kā arī izmantojams kā uzskatāms vizuālais materiāls kopīgas sadarbības veicināšanai.
Videi draudzīgu produktu radīšanā uzņēmēji, tehnologi un dizaineri var saskarties ar trīs alternatīvām - tīriem materiāliem, atjaunojama satura materiāliem un otrreizējās pārstrādes materiāliem. Izvēloties materiālu, var ņemt vērā arī tā izcelsmes valsti vai attālumu, kādu tas mēros. Attiecīgi, jo mazāks attālums, jo videi draudzīgāks iepakojuma ražošanas ekodizaina cikls.
Materiālu sagatavošanas posmā iespējams apsvērt vienu vai abas alternatīvas, lai veidotu videi draudzīgāku produktu - samazināt smagumu un/vai samazināt apjomu, attiecīgi izvēloties vieglākus materiālus, samazinot izmēru, lai maksimāli ekonomētu resursus, taču neaizmirstu par produkta nepieciešamajām funkcijām vai mērķiem. Šis posms paver iespēju inovācijām dizaina un funkcijas ziņā.
Ražošanas posmā, lai veidotu videi draudzīgāku un ilgtspējīgāku dizainu, produkta ražotājiem ir iespējams apsvērt alternatīvas starp tīrām ražošanas tehnikām, mazāk ražošanas soļu, zemu vai tīras enerģijas patēriņu, mazāku atkritumu apjomu vai dažām (tīrām) produkcijas sastāvdaļām. Katrs no variantiem paver iespējas inovatīviem risinājumiem ražošanas procesā, kā arī iespēju samazināt ne tikai patērētos resursus, bet arī ieekonomēt naudas līdzekļus.
Arī izplatīšanas posms ir veids, kā samazināt resursu un enerģijas patēriņu. Ir alternatīva starp mazāk, tīru, vai otrreiz izmantojamu iepakojumu, videi draudzīgāku transporta veidu, enerģiju taupošu loģistiku. Arī šis ir sektors, kurā ir iespējams attīstīt vai nu jauninājumus vai ieviest inovatīvus risinājumus gan procesa, gan videi draudzīgu tehnoloģiju ziņā.
Veidojot videi draudzīgus produktus, nepieciešams apsvērt arī resursu patēriņu tā lietošanas laikā. Ir iespēja izvēlēties vai apvienot zemu enerģijas patēriņu, tīras enerģijas resursu izmantošanu, sastāvdaļu skaitu, kuru nepieciešams minimizēt, tīru sastāvdaļu izmantošanu un iztikšanu bez enerģijas nelietderīgas izmantošanas. Attiecīgi var apsvērt un attīstīt produkta ērto lietošanu - iepakojuma atkārtotu atvēršanu, aizvēršanu, uzglabāšanu, tā stabilitāti, pārvietošanas ērtumu u.c.
Atkarībā no produkta, var paredzēt augstu ilgmūžību un izturību, vieglu ekspluatāciju un remontēšanu, modulāra (adaptējama) produkta struktūru, klasisku dizainu vai stipru produkta (lietotāja) saistību.
Apsverot atbrīvošanās posmu dzīves cikla laikā, ir iespējams apskatīt produkta otrreizējo izmantošanu, otrreizējo ražošanu (renovāciju), materiālu otrreizējo pārstrādi, drošu dedzināšanu (ar enerģijas atjaunošanu), drošu atbrīvošanos no produkta atliekām.
Kā iespēja turpmākai attīstībai, pārceļot produktu vai iepakojumu nākošajā attīstības līmenī ir jauna koncepta izstrāde, veidojot pāreju uz servisa nodrošināšanu, dalīta produkta izmantošanu, funkciju integrāciju vai optimizēšanu, kuram attiecīgi atkāroti tiek pielāgoti visi dzīves cikla posmi. Jauna koncepta attīstībā ir potenciāls gan inovatīvu produktu, gan procesu izveidē, jo iespējas ir neierobežotas, attīstot videi draudzīgu dizainu vai procesus. No uzņēmējdarbības viedokļa tas paver iespējas būt soli priekšā konkurentiem, pārsteigt klientus ar inovācijām, kā arī iespēja radīt patentētus produktus, tādā veidā nesot papildus peļņu uzņēmumam, turklāt, samazinot ne tikai resursus, bet arī ieekonomējot naudas līdzekļus, taču bez kompetentu dizaineru palīdzības tas nav iespējams.
Ekodizaina attīstībai Latvijā ir nozīmīga loma ilgtspējīgas attīstības virzienā. Tas ir process, kurā ir iesaistītas vairākas puses un tās nav iespējams atdalīt vai nošķirt. Lai attīstītu ekodizainu, ir nepieciešamas starpdisciplināras un padziļinātas zināšanas un sadarbība visu iesaistītu pušu starpā - gan produkta pasūtītāju, gan dizaineru, gan ražotāju, un aktīva sabiedrības izglītošana, kas veicinās pieprasījumu pēc videi draudzīgiem produktiem ilgtermiņā. Tāpēc ir jāveicina sadarbība iesaistīto pušu starpā, veidojot zināšanu, informācijas, inovāciju pārneses punktus, kā arī veicinot sadarbību ar asociācijām, nevalstiskajām organizācijām, augstākajām izglītības iestādēm un zinātnes institūtiem, tajā pašā laikā veicot sabiedrības, it īpaši bērnu, izglītošanas pasākumus.

# data[].attributes.attachment_link.title
EKODIZAINS - ceļš uz ilgtspējīgu attīstību

# data[].attributes.attachment_link.description
Sabīne Koklačova (17.10.2011.) Līdz šī gadsimta sākumam vissvarīgākais ikviena produkta ražošanas nosacījums bija ekonomiskais izdevīgums. Tagad arvien būtiskāks kļūst jautājums par produkta ietekmi uz vidi, kā arī resursu efektīvāku izmantošanu uzņēmējdarbībā, kuru vieglāk ir realizēt pārzinot ekodizaina principus un stratēģijas. Mainoties sabiedrības domai, pasaules tendencēm un meklējot ceļu uz ilgtspējīgu attīstību, mainās vērtības arī dizaina aspektā.

# data[].attributes.headline
KLUSĀ DISKUSIJA: Vai "zaļās"  reklāmas, akcijas var panāk mērķi ? Kāpēc? Ko tad darīt? 

# data[].attributes.subject
KLUSĀ DISKUSIJA: Vai "zaļās"  reklāmas, akcijas var panāk mērķi ? Kāpēc? Ko tad darīt? 

# data[].attributes.headline
15. UZDEVUMS: 1. Izvēlies vienu preces piemēru un izskaidro, 2. uzraksti šis preces lineārās un aprites ekonomikas modeli.  KRITĒRIJI: +1 (2) punkts par katru piemēru; +1 punkts ir avots - e-saite / attēls; +1  ir viedoklis; +1 ir pamatojums ar 1-2 faktiem; +1 ir pamatojums ar tēmas un ekonomiskajiem terminiem.  

# data[].attributes.subject
15. UZDEVUMS: 1. Izvēlies vienu preces piemēru un izskaidro, 2. uzraksti šis preces lineārās un aprites ekonomikas modeli.  KRITĒRIJI: +1 (2) punkts par katru piemēru; +1 punkts ir avots - e-saite / attēls; +1  ir viedoklis; +1 ir pamatojums ar 1-2 faktiem; +1 ir pamatojums ar tēmas un ekonomiskajiem terminiem.  

# data[].attributes.headline
Pašvērtējums "10 no 10" Pieraksti, kuri paradumi taupīt ēdienu ir tavējie? Kuru paradumu tu apsolies sociāao mērķu labad - sev ieaudzināt šogad?

# data[].attributes.subject
Pašvērtējums "10 no 10" Pieraksti, kuri paradumi taupīt ēdienu ir tavējie? Kuru paradumu tu apsolies sociāao mērķu labad - sev ieaudzināt šogad?