# data[].attributes.headline
Ceļš no idejas līdz valstij ( lidz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.subject
Ceļš no idejas līdz valstij ( lidz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.body
pašiem sava demokrātiska un neatkarīga valsts.19. gadsimta vidū sākās latviešu tautas atmoda - jaunlatviešu kustība. Tautas izglītotākā daļa - studenti, skolotāji, tautsaimnieki u.c. aicināja izkopt dzimto valodu, kultūru, rakstīt par latviešu tautas vēsturi un tiesībām, mudināja latviešus mācīties un kļūt turīgiem, lai vairotu personisko neatkarību.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.body
Latvijas brīvības cīņas jeb Latvijas atbrīvošanas karš bija cīņas par neatkarīgu Latvijas valsti - no tās proklamēšanas 1918. gada 18. novembrī līdz Latvijas-Krievijas miera līguma noslēgšanai 1920. gada 11. augustā.Brīvības cīņas ilga 628 dienas, tika izcīnītas aptuveni 75 kaujas. Latvijas armija bija zaudējusi aptuveni 3400 karavīru.

# data[].attributes.headline
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.subject
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.body
1934. g. raksturo parlamentārā demokrātija.

Pēc Brīvību cīņu noslēguma Latvijas valdībai bija jāveic vairāki grūti uzdevumi:

1. atbilstošo parlamentārās demokrātijas pamatprincipiem organizējot vispārēju nobalsošanu; Tautas padome un Pagaidu valdība darbojās tautas vārdā, jo pārstāvēja gandrīz visus Latvijas politiskos spēkus, bet tām nebija tautas pilnvarojuma parlamentārās demokrātijas izpratnē);

2. bija nepieciešams noslēgt miera līgumus ar Padomju Krieviju un Vāciju, tāpat arī līgumus par valsts robežu ar Igauniju, Lietuvu, Poliju un Krieviju;

3. ārpolitikā bija jāpanāk Latvijas starptautiskā atzīšana de iure un drošības garantijas;

4. jārealizē tautai solītā agrārā reforma un jānodrošina ar zemi Latvijas lauku iedzīvotāji, radot stabilas zemnieku saimniecības;

5. jāizveido un jāsakārto finanšu sistēma, jārealizē naudas reforma;

# data[].attributes.headline
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.subject
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.body
pirmo ceļu asfaltesanas 1870 gada, belgu inzenieris EduardsJ.M. Pīrns izstradaja asfalta maisijumu.

No padomju laikiem Latvija mantoja dalītu skolu sistēmu, kas ražoja divvalodīgus latviešus un vienvalodīgus krievus.

# data[].attributes.body
1990. gada 3. maijā Latvijas PSR Augstākā Padome sanāca uz pirmo sēdi. 4. maijā tā pieņēma deklarāciju "Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu", ar kuru tika atjaunota Satversmes sapulces 1922. gada 15. februārī pieņemtā Latvijas Republikas Satversme

Valsts iestādes ieguva ne tikai jaunus nosaukumus, bet arī jaunu darbības saturu. Latvijas PSR Augstāko tiesu pārdēvēja par Latvijas Republikas Augstāko tiesu.