# data[].attributes.headline
Valg af VFL - inmu Relax, interaktiv musikpude

# data[].attributes.subject
Valg af VFL - inmu Relax, interaktiv musikpude

# data[].attributes.body
Jeg har valgt inmu Relax - musikpuden fordi flere studier viser, at musik er en af de bedste stimula, vi kan bruge i arbejdet med demensramte borgere.

Det viser gode resultater inden for adfærdsændring baseret på frustrationer over mangel på forståelse/forskellige former for kommunikation samt mangel på kropslig kontakt.

Mangel på fysisk kontakt kan på længere sigt få demensramte borgere til at trække sig. Derfor bliver personlig hygiejne fx ofte en udfordring.

# data[].attributes.headline
1 & 2: Opgaveformulering og valg af teknologier

# data[].attributes.subject
1 & 2: Opgaveformulering og valg af teknologier

# data[].attributes.body
Jeg vil undersøge, hvilke velfærdsteknologiske løsninger, der findes inden for omsorg og pleje, specielt rettet mod demensramte ældre.

Velfærdsteknologi er et af de vigtigste områder inden for omsorg og pleje i nyere tid.

Velfærdsteknologi er kort beskrevet; "et teknologisk redskab eller hjælpemiddel, som hjælper ældre personer eller personer med funktionsnedsættelser eller kroniske sygdomme til at klare sig selv i højere grad end ellers. Nogle af løsninger kan endda tilføre en slags nærvær og livskvalitet til den enkelte borger."

Der er udviklet særligt velfærdsteknologi til demensramte mennesker, som hjælper med alt fra påmindelser om aftaler, medicin og mad til appetitvækkende spisesæt og beroligende puder og dyrerobotter.

# data[].attributes.body
Jeg har valgt de nedenstående to teknologier, fordi jeg antager, at begge kan tilføre borgeren en form for livskvalitet.

inmu RELAX - interaktiv musikpude

MetaCat - Demenskat

# data[].attributes.body
Her kan man læse, hvordan metaCat fungerer, og hvordan borgeren kan få mest muligt ud af denne velfærdsteknologi.

Det er vigtigt, at man indstiller metaCat til den enkelte borgers behov - specielt for dem, som ikke længere besidder de kognitive (tekniske) evner til at ændre i indstillingerne.

# data[].attributes.body
Jeg har valgt demenskatten, fordi jeg antager, at denne VFL kan tilføre borgeren en form for nærvær og livskvalitet.

Den er optimal til ældre med kognitive udfordringer som f.eks. demens. Den spreder glæde, tryghed og ro og kan skabe kontakt, selv for personer uden sprog. Den er også god til at skabe aktivitet, f.eks. når man sidder og børster eller kæler med den.

# data[].attributes.body
Den lille selskabskat - metaCat - er en såkaldt interaktiv demenskat (social robot).

Den ligner en rigtig Ragdoll-kat og har en 'fluffy' pels i hvid med brune aftegninger på ansigt og hale.

Poterne er af silikone og bløde og rare at nulre med.

Den kan via berøring bestemte steder miave og spinde på kommando, vibrationerne mærkes tydeligt i dens krop. Kattens 'hjerteslag' mærkes, når man lægger hånden på dens ryg. Halen kan vifte frem og tilbage, så den ligner en ægte kat. Hovedet kan endvidere løftes og drejes i flere positioner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2.850,00 kr. 2.280,00 kr.

Den lille selskabskat - metaCat - er en såkaldt interaktiv social robot eller demenskat. Den er optimal til ældre med kognitive udfordringer som f.eks. demens m.v. Den spreder glæde, tryghed og ro og kan skabe kontakt, selv for personer uden sprog. Den er også god til at skabe aktivitet, f.eks. når man sidder og børster eller kæler med den.

Den har en uhyre blød polstring og en 'fluffy' pels i hvid med brune aftegninger på ansigt og hale som en rigtig Ragdoll-kat, som den er designet til at ligne.

Det er den nyeste model fra producenten og er baseret på AI (kunstig intelligens). Man kan give den kommandoer (på engelsk), som får den til at reagere med lyd (miaven), drejning af hovedet samt visning af symboler i øjnene, se vedhæftede manual. Øjnene er LED-lamper, hvor pupillerne kan forstørres eller formindkes, alt efter dens reaktionsmønster.

Den er genopladelig og kan tilpasses sin bruger mht. lydstyrke og mht. lysstyrken i øjnene. Poterne er af silikone og bløde og rare at nulre med.

Den kan via berøring bestemte steder miave og spinde på kommando, vibrationerne mærkes tydeligt i dens krop. Desuden kan dens 'hjerteslag' mærkes, når man lægger hånden på dens ryg. Halen kan vifte frem og tilbage, så den ligner en ægte kat. Hovedet kan løftes og drejes i flere positioner.

Fakta:

Materiale: Akryl og ABS-plast

Størrelse: 68 cm (L, heraf kroppen ca. 40 cm) x 25 cm (B) x 18 cm (H)

Vægt: Ca. 1,1 kg

Indbyggede sensorer på hoved, hage, bryst og krop, så den reagerer på berøring

Lystrer bestemte stemmekommandoer, som gives på engelsk

Tydelige vibrationer, når den spinder samt 'hjerteslag', når man holder en hånd på dens ryg

Naturtro pels i høj kvalitet, hud- og allergivenlig, god polstring og søde katte-lyde (disse kan nemt slås fra, hvis lyden generer)

Kan lave forskellige bevægelser: Dreje hovedet, åbne munden, røre på halen osv. foruden livagtige pupiller, der ændres

Lysstyrken i LED-pupillerne kan justeres efter behov.

Pupiller, der kan åbne og lukke, lave forskellige symboler ved stemmekommandoer, såsom 'humør', 'lavt batteri' og 'fuldt batteri' osv.

Fås i hvid/brun - er designet til at ligne en Ragdoll racekat

Tænd/mute/sluk-knappen sidder på kattens mave under pelsen.

Indholdet af kassen: Brugermanual, et genopladeligt batteri, en ledning til opladning, en kam med træhåndtag samt en fnugrulle.

OBS: MetaCat er pt. i restordre, forventes på lager igen i marts 2024 i nye versioner.
Hvis personen, der skal bruge en social robot, er bange for katte, kan man med fordel overveje en anden robotdyrsmodel, f.eks.: Interaktiv hund, en sælungerobot PARO eller en af de to interaktive robotfugle.

Ny velfærdsteknologi med AI: metaCat Interaktiv Robotkat & Selskabskat

metaCat Demenskat - hvilken forskel kan den gøre?

En selskabskat, skabt som et robotdyr, kan skabe glæde hos personer med kognitive udfordringer, og som elsker katte. Interaktionen med robotkatten kan give personen mulighed for at vise omsorg for nogen eller noget. Det er uhyre afslappende og beroligende at sidde og kæle med og tale til et levende dyr, og en 'demenskat' fungerer på samme måde: Den reagerer, når der siges bestemte kommandoer til den (på engelsk), den kigger rundt, blinker med øjnene og spinder, når man f.eks. holder hånden på dens ryg.

Robotkatten er virkelig god som et beroligende element og som adspredelse fra eksempelvis uro eller frustrationer, f.eks. før sengetid eller som en afledning fra situationer, der kan føles usikre eller ubehagelige for en person med demens: Prøv i disse situationer at lade personen få metaCat op på brystet under personlig pleje eller forflytningssituationer osv., så kan stemningen og situationen blive helt anderledes rar for alle.

Mange personer er tidligere katteejere, så at kunne kæle og børste en kats pels igen vil være helt naturligt for dem i hverdagen. Det vil også give personen mulighed for at udtrykke omsorg og ømhed over for katten, som vil spinde, miave og vise sin 'kærlighed' tilbage.

Hvad følger med i kassen?

I metaCats kasse, som du modtager den i, ligger foruden metaCat en opladerledning og en brugermanual til den. Så er du godt igang! Til brug for aktiviteter kan du benytte den lille kam med træhåndtag, som følger med i kassen. Skulle du eller metaCat have løse 'kattehår' på tøjet eller pelsen efter børstning, kan du benytte den medfølgende fnugrulle til at rengøre for 'kattehår'.

Du kan også overveje at købe en enkel, lille 'kartebørste' til kattens pels, som gør pelsen skinnende blank og fin, når man børster den. Pelsbørsten kan købes som tilbehør her.

Her kan du se den interaktive metaCat i brug:

metaCat er baseret på AI (Artificial Intelligence) - Kunstig Intelligens og reagerer på brugerens stimuli

metaCat er baseret på AI og har en del berøringssensorer på kroppen, den har desuden lydsensor, som registrerer stemmekommandoer, og den har en reaktion, som passer med hver kommando (se ovenfor under fotos).

metaCats LED-øjne reagerer også på de kommandoer, den modtager og har et symbol i øjnene for flere af kommandoerne, ligesom man kan få den til f.eks. at spinde på kommando ved at berøre den på f.eks. hagen. Under fotos kan de forskellige symboler ses.

Desuden har metaCat en 'hjerteslagsfunktion' i kroppen, som tydeligt mærkes, når man lægger hånden på ryggen af metaCat.

Hvad er forskellen på PARO Sælrobot og metaCat Interaktiv Robotkat?

Den japanske sælungerobot PARO er også et interaktivt socialpædagogisk redskab som metaCat, den er tilsvarende drevet af AI (kunstig intelligens), men PARO er teknologisk lidt mere sofistikeret end metaCat, hvad prisdifferencen også giver udtryk for.

Man kan med fordel afprøve en metaCAT, før der investeres i en sælunge PARO, da metaCat med sin mindre størrelse og lavere pris gør den mere anvendelig i visse situationer for nogle brugere med særlige behov.

PARO har ligesom metaCat en silkeblød pels, men fylder og vejer en del mere, så der er en noget større taktil påvirkning på den, som sidder med PARO: Vægten på - og størrelsen af - PARO Sælrobot kan sammenlignes med at holde et nyfødt barn. Både PARO og metaCats bevægelsesmotorer giver lidt lyd fra sig, når man kæler med dem.

PARO er en del mere interaktiv end MetaCat, da den har berøringssensorer på stort set alle dele af kroppen, den har desuden lys- og lydsensorer, en retningssensor (op og ned) samt sensorer i knurhårene, som gør den meget levende at sidde med. PARO vil i øvrigt justere sig selv efter hvilken handling/opførsel, der får den bedste respons frem hos brugeren (AI), og den vil reagere, når brugeren taler med den.

metaCat er som nævnt ovenfor også styret af AI og virker derfor uhyre livagtig, da den også kan reagere på bestemte stemmekommandoer (se mere under fotos ovenfor). Kan man godt lide at nulre et dyrs poter, kan metaCats bløde silikonepuder på poterne være en god mulighed for 'aktive' hænder'. Silikonen føles blød og elastisk og kan holde til lang tids berøring.

# data[].attributes.attachment_link.title
I RESTORDRE - metaCat Demenskat - Interaktiv Selskabskat - Robotkat - Genopladelig

# data[].attributes.attachment_link.description
Den lille selskabskat - metaCat - er en såkaldt interaktiv social robot eller demenskat. Den er optimal til ældre med kognitive udfordringer som f.eks. demens m.v. Den spreder glæde, tryghed og ro og kan skabe kontakt, selv for personer uden sprog. Den er også god til at skabe aktivitet, f.eks.

# data[].attributes.body
Man kan indstille musikpuden, så den reagerer på forskellige måder baseret på borgerens kognitive kunnen.

Det er vigtigt, at puden bliver anbragt et "strategisk" sted hos borgeren på det første besøg, så dette ikke bliver en unaturlig tilgang.

# data[].attributes.headline
Sansestimulering er essentielt for trivsel

# data[].attributes.subject
Sansestimulering er essentielt for trivsel

# data[].attributes.attachment_link.title
Sansestimulering er essentielt for trivsel

# data[].attributes.body
VFL i de danske kommuner.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samtidig med at de danske kommuner mener, at øget brug af velfærdsteknologi kan være med til at løse mangel på arbejdskraft og kan give økonomiske besparelser i plejesektoren, mener et stigende antal kommuner, at økonomien er en større barriere end hidtil for konkret at indføre velfærdsteknologi i plejesektoren.

Det viser 2023-udgaven af den årlige undersøgelse blandt landets kommuner om kommunernes brug af velfærdsteknologi. Undersøgelsen er udarbejdet af Teknologisk Institut sammen med CareNet og Danish.Care.

Den offentliggøres tirsdag ved konferencen Velfærdsteknologi Anno 2023 i Odense.

"Undersøgelsen fastslår også, at samtlige kommuner forventer at mangle personale i fremtiden, og 90 procent af kommunerne vil benytte mere velfærdsteknologi i fremtiden, bl.a. for at afhjælpe manglen på personale. Så hvis økonomi bremser anvendelsen, når behovet og ønsket er der, er her nogle klare udfordringer," siger forretningsleder Birgitte Østergård Sørensen fra Teknologisk Institut.

Velfærdsteknologi kan supplere menneskelig pleje til ældre eller udfordrede borgere. Det kan fx være sengelifte, robotstøvsugere, elektronisk medicinhåndtering, sensorer til at registrere fald eller løsninger til fjernkonsultationer med fx læge og sygeplejerske.

Økonomi er nu en større barriere end tidligere, da andelen af respondenter, der angav dette som en udfordring, steg markant fra 37 procent i 2022 til 53,1 procent i år.

Praksis er størst barriere

Ifølge undersøgelsen er implementering i praksis fortsat den største barriere for kommunerne, hvilket 55,6 procent af de adspurgte angav.

Dette resultat bekræfter tendensen fra de foregående års undersøgelser, hvor implementering i praksis også var den største udfordring (53,5 procent i 2021 og 46,9 procent i 2022).

Af andre barrierer er accept af teknologien hos medarbejderne (33,3 procent) og manglende ledelsesfokus (32,1 procent) også identificeret som væsentlige barrierer.

På trods af disse barrierer vurderer kommunerne, at der stadig er store gevinster at hente ved implementeringen af velfærdsteknologi. Og 70,8 procent af kommunerne er ikke i tvivl om, at manglen på personale inden for de næste fem år vil få alvorlige konsekvenser for kommunens ældre og syge borgere.

Hele 92,7 procent af respondenterne mener, at velfærdsteknologi forbedrer livskvaliteten for borgerne. Dette er en stigning på cirka fire procent i forhold til undersøgelsen i 2022.

Når det kommer til fordelene for medarbejderne, angav omkring 80 procent af respondenterne, at velfærdsteknologi bidrager til et bedre fysisk arbejdsmiljø, hvilket stort set er uændret fra 2022. Omkring 60 procent nævnte øget arbejdsglæde, hvilket også er uændret fra sidste år.

Om undersøgelsen

Undersøgelsen "Velfærdsteknologi i de danske kommuner 2023" er baseret på besvarelser fra 82 ud af landets 98 kommuner. Undersøgelsen er foretaget ved, at én velfærdsteknologiansvarlig person per kommune er kommet med besvarelser.

Undersøgelsen har kigget nærmere på kommunernes anvendelse af velfærdsteknologi i 2023, og hvilke oplevelser og erfaringer brugen af teknologien har givet.

Hele undersøgelsen fremlægges på konferencen Velfærdsteknologi Anno 2023 den 10. oktober i Odense Congress Center (OCC).

Læs mere her:
https://www.teknologisk.dk/ydelser/velfaerdsteknologi-anno-2023/40567

# data[].attributes.attachment_link.title
Dette er de største barrierer, når det kommer til implementering af velfærdsteknologi i kommunerne

# data[].attributes.attachment_link.description
Særligt et punkt er hoppet markant op siden sidste undersøgelse.

# data[].attributes.body
Pilotprojektet er udført over fire uger, 50 deltagere på 11 forskellige plejecentre

Forbedrer demensramtes generelle stemningsniveau og trivsel

Letter daglige pleje- og omsorgssituationer hos demensramte

Minimerer begrænsninger i demensramtes selvbestemmelse i nødvendige omsorgs- og plejesituationer

Mindsker demensramtes uro og reducerer brugen af sedative præparater

Forbedrer demensramtes nattesøvn og reducerer brugen af sovemedicin

Nedbringer demensramtes vold og trusler om vold mod plejepersonalet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Målet med undersøgelsen

Hovedmålet med pilotprojektet var at "kvalificere grundlaget for udvikling af metoder og redskaber, som er enkle at implementere som en integreret del af en forebyggende sygeplejefaglig og socialpædagogisk praksis for demensramte."

Dertil undersøgte pilotprojektet implementeringen af inmu 'en i forhold til eksisterende socialpædagogiske metoder, så som "det fælles tredje" og "kontakt-ø". "Det fælles tredje" er en metode, der anvender et objekt til at styrke interaktionen mellem to eller flere mennesker, der har svært ved at kommunikere/relatere til hinanden.

Mange mennesker med en demenslidelse bliver let overstimuleret ved en fysisk berøring. "Kontakt-ø" er betegnelsen for en dagligt tilbagevendende kontaktfremmende aktivitet mellem beboer (patient) og personale. Det kan også være et objekt, som kan anvendes som en "sikker ting" for eksempel i den daglige pleje. Når "kontakt-ø"-tingen tages frem ved personen, hvad der skal ske, f.eks. på- eller afklædning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Et stort studie viser effekten af inmuRELAX i daglig pleje af demensramte - inmutouch.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Hovedmålet med pilotprojektet var at "kvalificere grundlaget for udvikling af metoder og redskaber, som er enkle at implementere som en integreret del af en forebyggende sygeplejefaglig og socialpædagogisk praksis for demensramte." Dertil undersøgte pilotprojektet implementeringen af inmu 'en i forhold til eksisterende socialpædagogiske metoder, så som "det fælles tredje" og "kontakt-ø".

# data[].attributes.body
Undersøgelsen er baseret på spørgeskemabesvarelser fra 82 ud af landets 98 kommuner

55,6 % har svaret, at implementering i praksis er den største barriere

De øvrige barrierer er:

... økonomi (53,1 %)

... accept af teknologien hos medarbejderne (33,3 %)

... manglende ledelsesfokus (32,1 %)

... tilstrækkeligt kendskab til, hvad der findes af velfærdsteknologi (ca. 4,9 %)

Ifølge kommunerne er der altså sket en ændring, da økonomi repræsenterer en større barriere end nogensinde før, når det kommer til at indfri potentialerne inden for velfærdsteknologi.

Til gengæld oplever kommunerne større kendskab til, hvad der findes af velfærdsteknologi, og deres positive vurdering af teknologiernes modenhed er øget.

# data[].attributes.body
På podiet står en lille hvid robot med lysende grønne øjne, der skuer ud over salen. Og på storskærmen kan deltagerne se sig selv – filmet af robotten.

Teknologikonsulenten er klar til at gå i gang med sit oplæg om velfærdsteknologi og ældrepleje.

– Jeg ved godt, at mange er jer formentlig er lidt skeptiske over for det her felt. Men prøv lige at tænk lidt over, om I kan se nogle steder i jeres hverdag, hvor I ville kunne bruge sådan noget teknologi? For vi kommer altså til at gøre tingene anerledes på mange måder i fremtiden, fordi vi ikke er så mange til at løse de opgaver, der venter. Derfor er vi nødt til at gå nye veje".

I Japan har man specialiserede (private) plejehjem (med tryk på "hjem"), hvor man også inddrager VFL - dog slet ikke på det niveau, mange gerne så;

Det giver bedre kvalitet hos borgerne og øget selvstændighed

Det mindsker stigmatiseringen, når fx kommunikationen ikke ender i konflikter

Det forbedrer det fysiske og psykiske arbejdsmiljø blandt medarbejderne

Det bidrager til at støtte de demografiske og økonomiske udfordringer, der er i forhold til, at vi får flere ældre men færre til at tage sig af dem

Det kan forstærke tryghed, sikkerhed, sociale netværk og mobilitet for borgerne

Det frigiver tid – både for borgere og personale

# data[].attributes.body
Kæledyrene er afprøvet på ældre- og handicapområdet og på socialområdet og har blandt andet vist følgende effekter hos borgerne:

Større livsindhold og øget livskvalitet

Mere ro og tryghed

Udvikling af sprog

Færre ufrivillige håndtegn

Øget glæde og begejstring

Mere snakkesalighed og lyst til at indgå i socialt samvær

Mindre hudsult og færre konflikter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Borger med interaktivt kæledyr

Interaktive kæledyr er afprøvet i det pædagogiske arbejde med stor succes på både social- og omsorgsområdet.

Interaktive kæledyr er en kendt teknologi, men kræver engagement både fagligt og organisatorisk for at opnå succesfuld implementering. Derfor har vi udarbejdet denne guide som et værktøj til ledere og medarbejdere, for at hjælpe i gang med brugen af interaktive kæledyr i det pædagogiske arbejde.

Bemærk at interaktive kæledyr er ét værktøj blandt mange mulige - afprøv det og se om det virker hos jeres borgere.

Guiden er inddelt i 3 faser - etablering, implementering og drift. Guiden afsluttes med en tjekliste.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne guide er et værktøj til ledere og medarbejdere, som ønsker at arbejde med interaktive kæledyr som pædagogisk værktøj.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til indhold

Alle

En fjerdedel af alle japanere er over 65 år gamle, og der fødes alt, alt for få børn. Hvem skal så passe de mange gamle i fremtiden? Hvordan takler japanerne den udfordring? Skal det være robotter, der overtager ældreplejen? Peter Lund Madsen taler med eksperter og besøger forskellige institutioner, bl.a. plejehjem hvor børn er en integreret del af hverdagen. Udløber: 27. feb 2025

Udsendelsen er ændret efter publicering af hensyn til medvirkende. For oplysninger om DR's generelle etiske retningslinjer, se www.dr.dk/etik-og-rettelser/dr-etik. Peter Lund Madsen har været i Japan rigtig mange gange. Han er fuldstændig vild med Japan og japanere - med den orden der hersker og den høflighed man møder alle vegne. Men han har også mange spørgsmål til dette renskurede og eksotiske land. Hvorfor ser m

En fjerdedel af alle japanere er over 65 år gamle, og der fødes alt, alt for få børn. Hvem skal så passe de mange gamle i fremtiden? Hvordan takler japanerne den udfordring? Skal det være robotter, der overtager ældreplejen? Peter Lund Madsen taler med ek

Peter Lund Madsen er taget til Japan for at undersøge, hvorfor så mange japanere begår selvmord. Er det virkelig sådan, at ældgamle begreber som seppuku, harakiri og kamikaze har gjort landet til en decideret selvmordsnation? Og hvad er der med den der Ao

Peter Lund Madsen er i Japan for at undersøge, hvordan så mange mennesker kan leve på så lille et areal i fred og fordragelighed. Nøgleordet er høflighed. En japaner sætter nemlig sine egne behov i anden række næstefter gruppens, ja hele samfundets behov.

Kanal

DR2

Kategori

Dokumentar, Livsstil, Krop og sundhed

# data[].attributes.attachment_link.description
En fjerdedel af alle japanere er over 65 år gamle, og der fødes alt, alt for få børn. Hvem skal så passe de mange gamle i fremtiden? Hvordan takler japanerne den udfordring? Skal det være robotter, der overtager ældreplejen? Peter Lund Madsen taler med eksperter og besøger forskellige institutioner, bl.a.