# data[].attributes.body
zemlja traje zauvijek

svake godine donosi određenu rentu

za utvrđivanje cijene zemlje, treba se utvrditi sadašnja vrijednost ili koliko se mora investirati danas da bi se zaradila nepromijenjena renta u budućnosti

# data[].attributes.body
porez se plaća iz zemljovlasnikova dohotka od rente

ne vodi nikakvim poremećajima ili ekonomskoj neučinkovitosti jer ne se mijenja ničije ekonomskom ponašanje

# data[].attributes.body
naknada za korištenje zemljišta ili dohodak od vlasništva na zemlji

# data[].attributes.body
činitelj proizvodnje koji je fiksne ponude (nemogućnosti povećanja površine zemlje zemlje, a da se u isto vrijeme ne smanji površina drugih prirodnih resursa)

# data[].attributes.body
dohodak činitelja proizvodnje čija je ponuda savršeno neelastična u dugom roku i svako plaćanje uporabe fiksnih činitelja (u kratkom roku)

# data[].attributes.body
TEORIJA OBJAŠNJENJA PROFITA RIZIKOM
FRIKCIJSKA TEORIJA PROFITA
MONOPOLSKA TEORIJA PROFITA
INOVACIJSKA TEORIJA PROFITA
TEORIJA OBJAŠNJENJA PROFITA MENADŽERSKOM EFIKASNOSTI

# data[].attributes.body
IMPLICITNI POVRAT NA VLASNIČKI KAPITAL - dio profita su oportunitetni troškovi uloženog kapitala i drugih činitelja
NAGRADA - prinos za preuzimanje rizika
NAGRADA ZA INOVATIVNOST ILI PODUZETNIŠTVO - povrat na inovacije i izume

# data[].attributes.body
pozitivna razlika između ukupnog prihoda i ukupnih troškova

# data[].attributes.headline
DRUGI POGLED NA ODREĐENOST KAMATNE STOPE

# data[].attributes.subject
DRUGI POGLED NA ODREĐENOST KAMATNE STOPE

# data[].attributes.body
ako je stopa povrata viša od kamatne stope po kojoj mogu posuditi novac, poslovni će subjekti ulagati, a ako je kamatna stopa više od stope povrata, neće ulagati

# data[].attributes.body
ravnotežnu kamatnu stopu određuje presjecište krivulja tržišne potražnje za novcem i ponude štednje, odnosno novčanih fondova koji se mogu pozajmiti

# data[].attributes.body
NOMINALNA KAMATNA STOPA - stopa po kojoj se nominalna vrijednost uloga povećala u vremenu
REALNA KAMATNA STOPA - stopa po kojoj se realna vrijednost uloga povećala u vremenu

# data[].attributes.body
naknada koju zajmoprimci plaćaju zajmodavcima za pozajmljeni novac

izračunava se kao postotak na godinu u odnosu na glavnicu

# data[].attributes.body
označava netonovčani povrat u godini dana na svaku novčanu jedinicu uložena kapitala

# data[].attributes.body
postiže se izjednačavanjem krivulje potražnje za kapitalom i krivulje ponude za kapitalom

točka ravnoteže postiže se pri ravnotežnoj cijeni kapitalnih dobra i količini koji će poslovni subjekti uložiti

# data[].attributes.body
PONUDA KAPITALA U DUGOM ROKU

PONUDA KAPITALA U KRATKOM ROKU

# data[].attributes.body
jednak je dodatnom prihodu od prodaje dodatnog outputa koji je rezultat angažiranja dodatne jedinice kapitala uz konstantne, nepromijenjene sve druge inpute

jednak je graničnom proizvodu kapitala pomnoženom s graničnim prihodom poslovnog subjekta

# data[].attributes.body
pokazuju netoprirast kapitala u nekom gospodarstvu

jednake su brutoinvesticijama umanjenim za ukupnu amortizaciju

# data[].attributes.body
obuhvaćaju sva proizvedena kapitalna dobra

# data[].attributes.body
kapitalna dobra su ona proizvedena dobra koja se upotrebljavaju u proizvodnji drugih dobara

ulaganje u kapitalna dobra su investicije, a one mogu biti BRUTO I NETO INVESTICIJE

# data[].attributes.body
SINDIKATI  - organizacije kojima je glavni cilj poboljšati uvjete rada i povećati plaću njihovim članovima
KOLEKTIVNO PREGOVARANJE - proces pregovora između sindikata i poslodavaca kojima se postiže sporazum o plaćama i uvjetima rada

# data[].attributes.body
postoji kada radnici koju imaju iste sposobnosti, obrazovanje i iskustvo, zbog osobnih obilježja (rasa, spol, religija) nemaju iste uvjete pri zapošljavanju, dostupnosti zanimanjima ili nemaju jednake zarade

više zarađuju visokoškolski obrazovni ljudi, stariji radnici te muškarci

# data[].attributes.body
EFEKT SUPSTITUCIJE - djeluje na pojedinca da radi više sati jer je svaki sat rada više plaćen
EFEKT DOHOTKA - djeluje na pojedinca da ima više slobodnog vremena, u slučaju kad se plaća poveća

# data[].attributes.body
sve osobe koje su sposobne i nezaposlene osobe koje aktivno traže posao

# data[].attributes.body
ekonomskim i neekonomskim ciljevima

demografski činitelji (brojnost stanovništva, dob, spol...)

udio radne snage u stanovništvu

# data[].attributes.body
tehnologiji

cijeni inputa

potražnji za outputom

# data[].attributes.body
posljedica pravila najmanjeg troška

ako cijena jednog činitelja opada, dok cijena drugih činitelja ostaju iste, poslovni subjekti supstituiraju druge činitelje jeftinijim činiteljem da bi smanjili troškove i maksimirali dobit ili profit

# data[].attributes.body
kombinacija ulaganja koja minimira troškove

granični prihod činitelja je po cijeni tog činitelja jednak za sve činitelje

granični doprinos proizvodnje svake kune uložene u činitelje (zemlja, rad i kapital) mora biti isti

# data[].attributes.body
ostvarivanje proizvodnje uz najmanje troškove

odlučiti o načinu proizvodnje

# data[].attributes.headline
PRAVILO NAJMANJIH TROŠKOVA I PRAVILO SUPSTITUCIJE

# data[].attributes.subject
PRAVILO NAJMANJIH TROŠKOVA I PRAVILO SUPSTITUCIJE

# data[].attributes.headline
CIJENE INPUTA I FINALNOG PROIZVODA ODREĐUJE:

# data[].attributes.subject
CIJENE INPUTA I FINALNOG PROIZVODA ODREĐUJE:

# data[].attributes.body
ponuda i potražnja na svakom tržištu

tehnologija

potražnja za finalnim proizvodom (outputom)

# data[].attributes.body
ostvareni dohodak se raspoređuje vlasnicima proizvodnih činitelja

na dohotke proizvodnih činitelja rada, kapitala i zemlje u obliku plaća, profita, kamata, renti

# data[].attributes.body
između pojedinca i kućanstva

# data[].attributes.body
između generacija (sadašnje i buduće)

raspodjela aktivnog i neaktivnog stanovništva

# data[].attributes.body
nakon proizvodnje (primarna

nakon preraspodjele od države (sekundarna)

# data[].attributes.body
prema djelatnostima, granama, regijama

# data[].attributes.body
raspodjela ukupnog dohotka koji je u gospodarstvu ostvaren u određenom razdoblju

objašnjava način na koji tržišta određuju dohotke

# data[].attributes.headline
TEORIJA RASPODJELE DOHOTKA I CIJENE ČINITELJA

# data[].attributes.subject
TEORIJA RASPODJELE DOHOTKA I CIJENE ČINITELJA