# data[].attributes.body
1. Duodama trumpa teksto pabaiga vaikams poroje;

2. Vaikai perskaito teksto pabaigą;

3. Perskaitę tekstą, ant balto lapo popieriaus nusibraižo dviejų dalių lentelę;

4. Tardamiesi vaikai aptaria, parašo "kas turėjo nutikti anksčiau, kad viskas taip susiklostė" t.y. darytų išvadas, bei "kas galėjo nutikti anksčiau, bet nebūtinai nutiko" t.y. spėliotų;

5. Vaikai nurodo tekste vietas, kurios sietųsi su išvadomis ir spėjimais - jas užrašo ant lentos arba pažymi tekste;

6. Vaikai gauna pilną tekstą ir diskutuoja, kuo išvados buvo panašios, kuo išsiskyrė, ar jos buvo teisingos. Duodamas laikas atvirai diskusijai.

# data[].attributes.body
- Sesele, padėk! - atėjęs prie jos namų lango sušnabždėjo žiogas. - Duok man grūdelių, juk tu per vasarą ir rudenį daug jų prisinešei.

- O tu ką veikei visą vasarą, kai aš dirbau? - paklausė pravėrusi langą skruzdėlė.

- Aš grojau ir dainavau, - atsakė drebėdamas žiogas.

- Tai dabar pašok! - pasakė skruzdėlė ir uždarė langą.

# data[].attributes.body
1. Vaikai perskaito tekstą ir mėgina įsivaizduoti ką perskaitė.

2. Vaikai pagal perskaitytą tekstą sukuria piešinį, kuris atspindi skaitytą tekstą.

3. Kai baigia piešti svarsto kaip pristatyti piešinį savo grupei.

4. Pristato grupelėmis savo nupieštą piešinį, papasakoja ką nupiešė.

5. Vaikai lygina piešiniuose užfiksuotą informaciją ir diskutuoja apie tai.

# data[].attributes.body
Tai įrodo, jog tą pačią pasaką mes galime pateikti daugiau nei vienu metodu, todėl tai tik labiau gilina vaikų teksto suvokimą. Taip pat, pasakos pateikimas naudingas ne tik skaitymo gebėjimams ugdyti, tačiau ir smulkiajai motorikai, emocijų raiškai, kūrybiškumui, pasaulio pažinimui bei sugebėjimų kritiškai vertinti gyvenimiškas situacijas (ieškoti problemų ,jų sprendimo būdų, jog kiekvienas mūsų atliktas veiksmas turi savas pasėkmes lavinimui.