# data[].attributes.body
Creat per el filòsof Boecio.
Es va crear amb l'utilitat d'ajudar a la memòria de l'esser humà per fer càlculs.

# data[].attributes.body
Un escocès excèntric,  anomenat John Naiper, va inventar la forma de calculà amb algoritmes, que era una tecnologia que permet fer la multiplicació mitjançant la suma, el que feia que tot funciones, consistia en una taula impresa, però Naiper, va inventar una alternativa, que era que el logaritme, estava gravat en un pal d'oví ,anomenat com a ossos de Naiper

# data[].attributes.body
La va crear william oughtred
Es va crear principalment per multiplicar i per dividir

# data[].attributes.attachment_caption
Blaise pascal, invento una calculadora mecànica anomenada la pasacalina. La funció d'aquesta màquina va ser poder calcular, aquesta màquina funcionava gràcies a

# data[].attributes.body
La va inventar en Blaise Pascal
Estava destinada bàsicament a solucionar problemes d'aritmètica comercial.

# data[].attributes.attachment_caption
Charles Babbage al costat de Johann Helfrich von Muller, van crear i van inventar la Màquina Diferencial, va ser dissenyada i usada per a calcular funcions poli

# data[].attributes.body
Creat realment per Antonio Meucci.
En un principi la seva funció era poder comunicar a l'Antonio amb la seva esposa que estava malalta en una altre habitació. L'artefacte era capaç de transmetre senyals acústics a distància a través de senyals elèctrics.

# data[].attributes.body
Inventada per Herman Hollerith s'utilitzava per emmagatzemar la informació de les persones censades. Sistema basat en targetes perforades.

# data[].attributes.body
La IBM 601 va ser una màquina registradora mecànica que es va presentar el 1931 i era la primera màquina comercial d'IBM que podria realitzar una multiplicació. Podia llegir dos números escrits en una sola targeta perforada i mostrar el seu producte perforant el resultat en un espai reservat a la mateixa targeta (encara que no podia imprimir-los). Els números podien ser de fins a vuit dígits decimals.

# data[].attributes.body
La màquina va ser inventada per Alan Turing
Va ser creada per desxifrar algoritmes informàtics sense importar la complexitat. En aquest cas va ser per descobrir els missatges que s'enviaven els nazis a la guerra.

# data[].attributes.body
Creada per John Vicent Atanasoff i Clifford Berry.
Va ser el primer ordinador electrònic i digital automàtic que es va fer servir amb números i lletres.
Funciona com una ROM que conté les representacions binàries dels números en base deu.

# data[].attributes.body
El Mark I es va construir com una associació entre Harvard i IBM el 1944 va ser el primer ordinador programable, on es va  fabrica als EUA,  El Mark I va ser construït amb interruptors, relés, eixos giratoris i embragatges.

# data[].attributes.attachment_link.description
Access Google Sites with a personal Google account or Google Workspace account (for business use).

# data[].attributes.attachment_caption
La UNIVAC va ser la primera computadora comercial fabricada als Estats Units, aquesta computadora va ser entregada el 31 de març de 1951 a l'oficina del cens.

# data[].attributes.body
A la dècada de 1959, un microprocessador  és un ordinador que es fabrica en un circuit integrat. Els ordinadors havien existit durant 20 anys abans que el primer microprocessador es desenvolupés a Intel. El micró del nom de microprocessador fa referència a la mida física.

# data[].attributes.body
Jack St. Claire Kibly i Robert Noyce van inventar el microxip, a finals del 1964 varis investigadors com George Gamow van notar que la seqüència de nucleòtids a l'ADN formaven un codi, un altre forma de codificar o programar.

# data[].attributes.body
És caracteritza  per l'integracio dels components elèctrics i amb això l'aparició del microprocessador,, és adir un únic circuit integrat, en el qual s'uneixen tots els punts bàsic del ordinador.

# data[].attributes.body
Creat per Steve Wozniak y Bill Fernández.
La placa de l'ordinador es va basar en un processador simple de 8 bits i dues unitats lògiques aritmètiques de 4 bits. Es van fer servir targetes perforades perquè es va descobrir que ingressar el codi a poc a poc no era pràctic. Es van emmagatzemar 256 bytes de memòria en vuit xips RAM estàtics de 32 bytes d'Intersil. 8 LED mostrarien el resultat.

# data[].attributes.body
Va ser creat per Steve Wozniak
Bàsicament va ser un dels primers ordinadors personals, estava fet de fusta i a mà, amb una placa base de 30 xips i arribava 1 MHz de velocitat.

# data[].attributes.body
La cinquena generació d'ordinadors , va ser un ambiciós projecte proposat per Japó a finals de la dècada del 1970.
El objectiu de Japó era fer una nova generació d'ordinadors ,que els permetés fer servir tècniques i tecnologia artificial.

# data[].attributes.attachment_caption
En 1981 es llanço al mercat el PC d'IBM, marca una revolució en el camp de la computació personal i definir nous estàndards. Comptava amb un sistema operatiu IB

# data[].attributes.body
12 de novembre de 1990: Tim Berners-Lee proposa crear la World Wide Web. El britànic Tim Berners-Lee va desenvolupar la World Wide Web per a millorar la comunicació entre els científics del CERN, a Suïssa, creant un servidor i un cercador que permetien accedir i compartir informació donis d'ordinadors diferent.

# data[].attributes.body
Creat per Apple
Primer Ordinador d'Apple, incloïa ports USB
El sistema operatiu era MacOs 8.1, la seva capacitat era de 4 a 60 GB depenent del model.

# data[].attributes.body
La primera a presentar un concepte complet de PDA va ser Apple amb el seu Apple Newton el 1991, però aquesta no va tenir cap èxit a causa de les fallades que presentava, ia l'aparició de dispositius com Palm Pilot.
Una PDA per la seva abreviatura de l'anglès Personal Digital Assistant o en espanyol Assistent Digital Personal, és un dispositiu electrònic, normalment de mà i que cap en una butxaca

# data[].attributes.body
En el 2007 el propietari de Apple va, ajuntar 3 coses amb una que era el ordinador, el sistema de musica i una tabalet, i va eliminar el teclat del propi mòbil per posar-lo dins el mòbil i que sortís quant sagues d'escriure. Aquest mobil, anava amb el sistema operatiu IOS 1

# data[].attributes.body
Ordinador portàtil que executa el sistema operatiu Google Chrome.
Creat per samsung.

# data[].attributes.body
Superordinador creat pel centre nacional de supercomputació, el fabricant és Lenovo i es troba a Barcelona. S'utilitza per a moltes àrees d'investigació, des de la predicció de canvi climàtic fins a la biomecànica passant per l'anàlisi de Big Data
El seu sistema operatiu es GNU/Linux (SUSE)

# data[].attributes.body
Superordinador desenvolupat pel departament d'energia dels estats units
Pot realitzar un trillo de càlculs per segon, superant tots els records
Permetrà als científics desenvolupar tecnologies de vital importància per l'energia, l'economia i la seguretat nacional del país, ajudant així als investigadors a resoldre problemes que eren impossibles de resoldre fa 5 anys
el seu sistema operatiu es Linux.