# data[].attributes.body
https://adevarul.ro/blogurile-adevarul/unitate-in-diversitate-1913060.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uniunea Europeană s-a definit şi se defineşte şi în prezent printr-un mozaic lingvistic, de culturi, religii şi tradiţii care formează o comunitate diversă de cetăţeni europeni, dar uniţi în jurul unor valori fundamentale comune.

Această bogăţie culturală este esenţială pentru pacea, securitatea şi stabilitatea Europei, iar toleranţa, respectul reciproc şi cooperarea au stat la baza actualei construcţii europene după finele celui de-al Doilea Război Mondial.

Aceasta se reflectă în actuala deviză a Uniunii Europene: „Uniţi în diversitate" ( In varietate concordia) care a fost folosită pentru prima dată în anul 2000 şi care arată, potrivit Comisiei Europene, faptul că „(...) europenii s-au unit pentru a promova pacea şi prosperitatea, acceptând totodată să-şi deschidă spiritul către culturile, tradiţiile şi limbile atât de diverse ale continentului nostru".

Însuşi procesul de alegere a devizei reflectă caracterul democratic al Uniunii Europene. Astfel, în septembrie 1999 a fost lansat un concurs adresat elevilor prin care aceştia erau invitaţi să contribuie la crearea unei devize pentru Uniunea Europeană. În urma unei strânse competiţii, în mai 2000, a fost aleasă actuala deviză, aceasta fiind menţionată oficial în cadrul discursului doamnei Nicole Fontaine, Preşedintele Parlamentului European, cu prilejul Reuniunii Speciale a Consiliului European în Feira, Portugalia, în 19 iunie 2000.

Acest simbol va fi menţionat expres în cadrul unei Declaraţii a Regatului Belgiei, a Republicii Bulgaria, a Republicii Federale Germania, a Republicii Elene, a Regatului Spaniei, a Republicii Italiene, a Republicii Cipru, a Republicii Lituania, a Marelui Ducat al Luxemburgului, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Austria, a Republicii Portugheze, a României, a Republicii Slovenia şi a Republicii Slovace, referitoare la simbolurile Uniunii Europene, anexă la Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene prin care se afirmă că deviza este „Unită în diversitate".

Acest oximoron este menit a sublinia faptul că diversitatea este o trăsătură a umanităţii, fiind o expresie a armoniei şi unităţii între grupuri diferite care adeseori de-a lungul istoriei s-au aflat în divergenţe.

De ce este această deviză mai relevantă ca oricând?

Ideea de „diversitate" presupune atât acceptare, cât şi respect reciproc, iar „unitatea" implică ideea de cooperare către un scop comun şi pentru binele comun. Înseamnă acceptarea ideii de unicitate a indivizilor şi a grupurilor, implică recunoaşterea diferenţelor şi aspiraţia către mai bine, dezvoltarea spiritului de toleranţă, demnitate şi solidaritate umană, dezvoltarea continuă şi combaterea ignoranţei prin morală şi diversitate culturală. Uniunea Europeană presupune, la un nivel mai profund, înţelegerea fiecăruia de către fiecare şi înseamnă să mergem dincolo de simpla toleranţă către acceptarea şi utilizarea în comun a resurselor atât de diferite care se găsesc în fiecare persoană.

Criza economică care a afectat Uniunea Europeană a dus la accentuarea diviziunilor dintre Nordul şi Sudul Europei. Criza refugiaţilor şi a migranţilor economici a dus la divergenţe între Vestul şi Estul Europei. Întrebările şi provocările cărora trebuie să le facem faţă au sporit. Oare ceea ce ne separă este mai puternic decât ceea ce ne uneşte? Oare ascensiunea mişcărilor populiste duce la eşecul politicii diversităţii culturale? Suntem în pericol să uităm lecţiile tragice ale naţional-socialismului şi comunismului din secolul al XX-lea care au provocat atâtea suferinţe umane? Putem oare din nou utiliza diversitatea pentru a ne regăsi forţa internă?

Provocările asociate ieşirii Marii Britanii din UE, respectiv celelalte crize, ne transpun într-o realitate volatilă, care va marca semnificativ ritmul şi agenda viitoare la nivel european. Modul în care vom gestiona procesul va fi un test pentru unitatea şi soliditatea Uniunii. Este necesară în acest proces prezervarea principiilor şi libertăţilor fundamentale pe care se bazează construcţia europeană, prezervarea integralităţii pieţei interne a UE, respectiv a instrumentelor necesare pentru reducerea decalajelor de dezvoltare între statele membre UE.

România va trebui să lucreze la nivel european pentru a contracara tendinţele de amplificare a atracţiei exercitate de forţele politice xenofobe şi antieuropene, care decredibilizează semnificativ discursul public european, creează terenul pentru amplificarea manifestărilor xenofobe şi pun în pericol siguranţa cetăţenilor europeni, inclusiv a cetăţenilor români.

O posibilă soluţie identificată ar fi aceea a unor acţiuni viitoare implementate plecând de la principii-cheie cum ar fi: o Europă mai bună; o Europă a cetăţenilor; o Europă incluzivă, totul fiind centrat pe rezultate, pe o agendă pozitivă, pe proiecte concrete, pe consens şi stabilitate şi având o strategie de c omunicare eficientă. (Raportul România - 10 ani în UE, IER, 2017)

Acest lucru se reflectă şi în cadrul Programului de Lucru al Preşedinţiei României la Consiliul Uniunii Europene. Regăsim aici pilonul Europei valorilor comune aici fiind vorba de „stimularea coeziunii europene prin raportare permanentă la valorile comune pe care se bazează Uniunea. Doar în acest mod putem combate eficient rasismul, intoleranţa, xenofobia, populismul, antisemitismul şi descuraja discursul bazat pe ură, pe care-l vedem din ce în ce mai frecvent în ultima perioadă.".

Dacă Augustus se lăuda că a găsit Roma un oraş din cărămidă şi a lăsat-o ca un oraş din marmură, la rândul nostru ar trebui să tindem pentru a readuce valoarea ideii de unitate în diversitate şi a crea acea Europă a tuturor, în care cetăţeni diferiţi să se poată raporta la un ideal comun.

Adesea, discursul public spune că avem de-a face cu o balanţă între unitate şi diversitate, şi că, dacă prioritizăm diversitatea, acest lucru va pune în pericol unitatea societăţii şi invers. Cu toate acestea, deviza Uniunii Europene ne arată că putem avea atât unitate, cât şi diversitate şi că acest ideal este unul care poate fi atins, fie şi parţial, în vremurile noastre.

Acesta însă nu este un ideal fix care, odată atins, rămâne pentru totdeauna al nostru. Avem de-a face aici cu un proces constant de evoluţie, atât la nivel individual, cât şi organizaţional, pentru a reuşi să progresăm. Aşa cum nu poate o cetate pe vârf de munte să se ascundă , nici calea pe care trebuie să o urmăm nu putem spune că ne este necunoscută la nivel european. Poate fi o provocare, dar nu una de nedepăşit.

Diversitatea ne poate permite să acţionăm ca nişte actori raţionali şi calculaţi, care devin mai puternici împreună şi se adaptează permanent unui mediu extern în continuă evoluţie.

Mai mult în aceste momente de sărbătoare tradiţia iudeo-creştină a Europei ne reaminteşte că toţi oamenii sunt creaţi după imaginea divinităţii, fără deosebire de rasă şi etnie, fapt ce implică necesitatea ca toate fiinţele umane să se bucure de acelaşi tratament bazat pe demnitate şi respect.

Unitatea în diversitate ne atrage totodată atenţia asupra nevoii unui dialog permanent între liderii politici şi cetăţeni. Primii vor trebui să dea dovadă de moderaţie şi autocontrol, de raţiune şi dorinţă de autodepăşire, pentru a conduce prin puterea exemplului şi a atrage respectul cetăţenilor. Nici cei din urmă nu sunt scutiţi de responsabilităţi, ci vor trebui să facă ceea ce trebuie, ceea ce spiritul civic le va impune. Autoritatea nu trebuie să se bazeze pe frica de celălalt, ci pe oferirea de avantaje cetăţenilor, printr-o politică având drept scop atât securitatea, cât şi bunăstarea tuturor.

Unitatea în diversitate trebuie să tindă către acel bine comun, dar acest ţel nu este unul imuabil. Diversitatea ne poate ajuta să facem faţă provocărilor viitorului, permiţând Uniunii să fie flexibilă şi adaptabilă şi nicidecum ancorată în deciziile inflexibile bazate pe premise perimate. Diversitatea ne poate permite să acţionăm ca nişte actori raţionali şi calculaţi, care devin mai puternici împreună şi se adaptează permanent unui mediu extern în continuă evoluţie.

„În politică este total iresponsabil să adopţi o atitudine de neclintit în vreme ce împrejurările evoluează permanent, iar oamenii de ispravă se răzgândesc. Să te agăţi de aceeaşi opinie indiferent de costuri nu a fost niciodată o virtute printre oamenii de stat. (...) Viziunea noastră este cea care trebuie să rămână constantă, nu vorbele." (Marcus Tullius Cicero, Cum se conduce o ţară. Ghid antic pentru liderii moderni, 2014)

Unitatea în diversitate este un concept familiar României. În anul Centenarului, acum când sărbătorim 100 de ani de la Marea Unire şi crearea României Mari, ne aducem aminte de valorile europene ale înaintaşilor noştri. Rezoluţiunea Adunării Naţionale de la Alba Iulia din 18 Noiembrie/1 Decembrie 1918 proclama de la început ca principiu fundamental: „Deplină libertate naţională pentru toate popoarele conlocuitoare. Fiecare popor se va instrui, administra şi judeca în limba sa proprie prin indivizi din sânul său şi fiecare popor va primi drept de reprezentare în corpurile legiuitoare şi la guvernarea ţării în proporţie cu numărul indivizilor ce-l alcătuiesc." Principiu respectat doar parţial, el arată cu toate acestea încrederea naţională în valorile democraţiei şi acceptarea diversităţii ca elemente de bază al statului modern.

De altminteri şi Constituţia României prevede în mod distinct Dreptul la identitate prin care „statul recunoaşte şi garantează persoanelor aparţinând minorităţilor naţionale dreptul la păstrarea, la dezvoltarea şi la exprimarea identităţii lor etnice, culturale, lingvistice şi religioase.".

În pregătirea Summit-ului informal de la Sibiu, din mai 2019, cu privire la viitorul Europei, această deviză ancorată în Europa valorilor ar trebui să ne servească drept reamintire a faptului că unitatea nu înseamnă discriminare, că Europa cu o geometrie variabilă nu este despre diversitate, ci mai curând despre discriminare. Orice discuţie despre modelele de integrare cu geometrii variabile trebuie să fie una precaută, cu condiţia ca acest proces să fie deschis tuturor statelor membre, să nu creeze obstacole suplimentare pentru statele care doresc şi sunt pregătite să se alăture.

Avem ocazia promovării unor formate cât mai incluzive de integrare pentru a evita crearea de falii între grupuri de state europene. Diversitatea nu înseamnă cetăţeni din categorii diferite, iar diversitatea culturală este cu totul altceva decât diferenţele sociale menţinute artificial. În acest sens este imperios necesară promovarea unei agende cat mai consensuale şi în acord cu aşteptările societăţii. A fi uniţi înseamnă a merge împreună, pe acelaşi drum, fără a abandona pe nimeni pe parcurs.
* O variantă preliminară a acestui material a fost publicată în cadrul Broşurii Conferinţei „Unitate în diversitate. UE încotro" organizată de Institutul European din România, decembrie 2018, Bucureşti, România.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uniunea Europeană s-a definit şi se defineşte şi în prezent printr-un mozaic lingvistic, de culturi, religii şi tradiţii care formează o comunitate diversă de cetăţeni europeni, dar uniţi în jurul unor valori fundamentale comune. Această bogăţie culturală este esenţială pentru pacea, securitatea şi stabilitatea Europei, iar toleranţa, respectul reciproc şi cooperarea au stat la baza actualei construcţii europene după finele celui de-al Doilea Război Mondial.

# data[].attributes.headline
Diversitatea culturală: o valoare a comunităţii internaţionale

# data[].attributes.subject
Diversitatea culturală: o valoare a comunităţii internaţionale

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=hkfCAnU46eM

# data[].attributes.attachment_link.title
Diversitatea culturală: o valoare a comunităţii internaţionale

# data[].attributes.body
https://anbpr.org.ro/index.php/diversitatea-culturala-o-bogatie-inestimabila-a-romaniei/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
România este o țară privilegiată sub aspectul diversității culturale și etnice. Această bogăție etnică se datorează atât poziției geografice, cât și istoriei tumultoase a acestor meleaguri. Influența diverselor popoare se simte și azi nu doar în gastronomie, limbă, tradiții, arhitectură, ci este foarte actuală prin înșiși oamenii de etnie care locuiesc astăzi pe teritoriul țării. După cum spunea și fostul Ambasador al Statelor Unite în România, Michael Guest, suntem o țară norocoasă că avem o așa diversitate etnică și culturală. Din păcate, însă, nu suntem conștienți cu toții de această binecuvântare.

Mândria etnică este un subiect extrem de actual: mândria de a fi român, armean, rrom, turc, maghiar și așa mai departe capătă numeroase reprezentări. Și este foarte bine că este așa pentru că numai printr-o atitudine pozitivă și o acceptare a originii noastre sau a celorlalți putem avea o societate echilibrată. Mai mult decât atât, mândria etnică este esențială pentru dezvoltarea sănătoasă a tinerilor aparținând etniilor minoritare.
Problematica etnică ar trebui să se regăsească pe agenda publică din România, cu atât mai mult cu cât o bună înțelegere a specificității etniilor contribuie substanțial la dezvoltarea sănătoasă a tinerilor și la succesul lor ulterior. Acceptarea identității le va permite acestora să se concentreze pe ce își doresc să facă, fără a fi complexați de elemente ce le formează personalitatea și pe care nu le pot schimba, lucruri care se leagă direct de realizările și succesul pe care le pot avea în comunitatea în care s-au integrat.

Mai mult decât atât, o etnie, o rasă, o cultură, vine cu noi ideologii, noi paradigme de a analiza și aborda lucrurile. Această diversitate culturală se află la temelia dezvoltării armonioase a unei comunități, conducând la a identificarea unor soluții. Nu în cele din urmă, diversitatea etnică poate pune evidenția patrimoniul de valori al fiecărei etnii în parte. Un proiect frumos care vorbește despre mândria etnică este cel al româncei Mihaela Noroc care a făcut portretele a 37 de femei din 37 de țări pentru a ilustra cum este văzută o femeie frumoasă în fiecare dintre acestea.

În aceeași linie, proiectul Agora Culturală @ Biblioteca Ta propune un demers generos dedicat tuturor minorităților etnice din România. Printr-o suită de workshop-uri gratuite în care oamenii vor deprinde tehnica poveștilor digitale, proiectul demonstrează o dată în plus cât de valoroasă este diversitatea culturală și cât de norocoși suntem, ca popor, că avem o astfel de bogăție a minorităților pe teritoiul României.

Reprezentanții diferitelor etnii din județele Cluj, Brăila, Sibiu, București ,și nu numai, sunt invitați să meargă în biblioteci și să își spună povestea etniei proprii, într-o manieră inovativă și participativă.
Puteți urmări proiectul pe https://www.facebook.com/agoraculturala

# data[].attributes.attachment_link.title
Diversitatea culturală: o bogăție inestimabilă a României

# data[].attributes.attachment_link.description
România este o țară privilegiată sub aspectul diversității culturale și etnice. Această bogăție etnică se datorează atât poziției geografice, cât și istoriei tumultoase a acestor meleaguri. Influența diverselor popoare se simte și azi nu doar în gastronomie, limbă, tradiții, arhitectură, ci este foarte actuală prin înșiși oamenii de etnie care locuiesc astăzi pe teritoriul țării.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/uH8LHvmy5sg

# data[].attributes.headline
Promovarea diversității în cultură și artă în cadrul patrimoniului cultural european

# data[].attributes.subject
Promovarea diversității în cultură și artă în cadrul patrimoniului cultural european

# data[].attributes.body
https://www.fonduri-diversitate.ro/

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Unitatea de Management a Proiectului - UMP

# data[].attributes.attachment_link.title
Promovarea diversității în cultură și artă în cadrul patrimoniului cultural european

# data[].attributes.attachment_link.description
Mai multe informații vor fi disponibile în curând În conformitate cu Acordul Spațiul Economic European (SEE) dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, Islanda, Norvegia și Liechtenstein, pe de altă parte, România beneficiază de ajutor financiar nerambursabil.

# data[].attributes.body
https://rria.ici.ro/wp-content/uploads/2012/06/06-art.-DB-Multiculturalitate-2.pdf

# data[].attributes.body
https://socialtm.ro/proiecte/comunitatetm-actiuni-pentru-integrarea-socio-culturala-a-grupurilor-vulnerabile/

# data[].attributes.attachment_link.title
COMunitateTM – Acțiuni pentru integrarea socio-culturală a grupurilor vulnerabile

# data[].attributes.attachment_link.description
Direcţia de Asistenţă Socială a municipiului Timișoara este serviciul public de interes local, înfiinţat prin HCLMT nr. 218/27.06.2017, cu personalitate juridică, care funcţionează sub autoritatea Consiliului Local al municipiului Timișoara. Direcția este institutia publica specializata in administr…

# data[].attributes.body
https://www.twinkl.ro/teaching-wiki/diversitatea-culturala#:~:text=Diferen%C8%9Bele%20culturale%20se%20manifest%C4%83%20prin,celorlalte%20atribute%20ale%20societ%C4%83%C8%9Bii%20umane

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dorești să afli ce este diversitatea culturală? Citește această pagină și descoperă materiale didactice relevante pentru a aborda această temă cu copiii.

Download FREE teacher-made resources covering 'Diversitatea Culturală'

Ce este diversitatea culturală?

Diversitate culturală înseamnă varietatea de culturi care interacționează și coexistă în același spațiu geografic. Acest concept presupune recunoașterea și acceptarea diferențelor culturale. De asemenea, termenul de diversitate culturală se referă la includerea diferitelor perspective culturale într-o organizație sau societate.

De ce este important să promovăm diversitatea culturală?

Diversitatea culturală este indispensabilă pentru pace și securitate la nivel local, național și internațional. Doar acceptând și respectând diferențele culturale, noi vom susține o dezvoltare durabilă a comunităților, popoarelor și națiunilor.

Acceptarea diferențelor culturale

Acceptarea diferențelor culturale este esențială în susținerea și promovarea diversității culturale. Diferențele culturale se manifestă prin diversitatea limbii, artei, muzicii, credințelor religioase, structurii sociale, agriculturii, alimentației și a tuturor celorlalte atribute ale societății umane. Prin urmare, este important să recunoaștem că fiecare cultură este diferită și fiecare individ are o identitate culturală unică.

Mai mult, înțelegerea faptului că lumea este alcătuită din oameni cu culturi diferite este esențială pentru a deveni o persoană respectuoasă și atentă, care este capabilă să lucreze cu ceilalți pentru binele comun.

Ce sunt stereotipurile culturale și de ce trebuie să le evităm?

Stereotipurile culturale sunt părerile pe care unii oameni și le formează despre o altă categorie de oameni pe baza locului în care persoanele din acea categorie s-au născut sau în care trăiesc. De cele mai deseori, stereotipurile sunt bazate pe informații lipsite de argumente, formate în lipsa unor experiențe directe. Datorită stereotipurilor, oamenii își creează prejudecăți care duc la neînțelegeri, conflicte sociale și discriminări. Pentru a evita aceste probleme, putem:

să avem răbdare să cunoaștem oamenii, să nu pornim cu idei preconcepute;

să ne dezvoltăm empatia, pentru a înțelege felul în care cuvintele și comportamentulnostru îi poate afecta pe ceilalți;

să învățăm despre diferite culturi și tradiții;

să fim critici cu privire la orice stereotip cultural pe care îl auzim.

Cum putem combate discriminarea?

Discriminarea se întâmplă atunci când o persoană sau un grup de oameni nu sunt tratați corect sau egal din cauza etniei, religiei, naționalității, genului, aspectului fizic, a unei dizabilități sau a oricăror alți factori, prin comparație cu alte persoane. Trăind într-o societate multiculturală este important să înțelegem că indiferent de culoarea pielii, accent, limba vorbită sau locul în care ne-am născut, suntem cu toții egali și merităm să fim tratați la fel.

Pentru a opri discriminarea, este necesar să reflectăm cu toții asupra impactului cuvintelor și acțiunilor noastre asupra altor oameni. Ar trebui să fim mai atenți la ce cuvinte folosim când vorbim despre rase, religie, aspect fizic sau alte diferențe culturale. De asemenea, este important să ne asigurăm că toată lumea se simte bine-venită și inclusă. De aceea încurajează oamenii să spună dacă au fost discriminați din cauza rasei, a aspectului fizic, a credințelor sau a limbii vorbite.

Ce măsuri sunt luate pentru combaterea discriminării rasiale?

Discriminarea rasială se întâmplă atunci când oamenii nu sunt tratați corect din cauza rasei lor. Există mai multe proiecte care au ca scop combaterea discriminării rasiale. Două dintre acestea sunt:

„Arată rasismului cartonașul roșu" este o organizație de caritate care are ca scop educarea elevilor despre problematica rasismului. Aceasta oferă lecții anti-rasism în școli, pentru a învăța copiii despre cauzele și consecințele discriminării rasiale.

UEFA - Uniunea Asociațiilor Europene de Fotbal - desfășoară o campanie intitulată „Nu rasismului". Aceasta are ca scop eliminarea rasismului, a intoleranței și a discriminării în fotbal. Ei lucrează din greu pentru a promova mesajul: nu există toleranță pentru rasism. În acest scop, UEFA au luat măsuri stricte precum introducerea penalty-urilor pentru spectatorii sau jucătorii care au avut o abordare rasistă față de cei din jur.

Ziua Internațională pentru Eliminarea Discriminării Rasiale

În anul 1966, Organizația Națiunilor Unite a proclamat data de 21 martie ca fiind Ziua Internațională pentru Eliminarea Discriminării Rasiale. În această zi, Adunarea Generală a Națiunilor Unite a cerut comunității Internaționale să-și mobilizeze eforturile pentru a elimina orice formă de discriminare rasială. Scopul acestei zile este de a împiedica discriminarea oamenilor din cauza rasei lor, promovând astfel egalitatea și diversitatea culturală.

Mai mult, această zi este potrivită și pentru abordarea temei diferențelor culturale. Pentru a le prezenta elevilor culturile altor țări și caracteristicile lor unice, îți recomandăm să folosești videoclipul de mai jos. Cu ajutorul acestuia, elevii vor putea înțelege mai ușor de ce este important să acceptăm diversitatea culturală și să eliminăm orice formă de discriminare.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ce este diversitatea culturală? - Wiki - Twinkl România

# data[].attributes.attachment_link.description
Dorești să afli ce este diversitatea culturală? Citește această pagină și descoperă materiale didactice relevante pentru a aborda această temă cu copiii. Download FREE teacher-made resources covering 'Diversitatea Culturală' Diversitate culturală înseamnă varietatea de culturi care interacționează și coexistă în același spațiu geografic. Acest concept presupune recunoașterea și acceptarea diferențelor culturale.

# data[].attributes.body
https://adevarul.ro/stiri-interne/educatie/elevii-sarbatoresc-diversitatea-culturala-944882.html

# data[].attributes.attachment_link.description
În fiecare an, Şcoala Americană Internaţională din Bucureşti serbează „International day“. Evenimentul e dedicat diversităţii culturale din cadrul şcolii, unde învaţă copii din 48 de ţări, de la grădiniţă până la liceu.

# data[].attributes.body
https://www.fonduri-diversitate.ro/proiecte-mari_doc_134_program-de-educatie-prin-arta-pentru-copiii-romi_pg_0.htm

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Unitatea de Management a Proiectului - UMP

# data[].attributes.attachment_link.title
Program de educație prin artă pentru copiii romi |
Fonduri Diversitate

# data[].attributes.attachment_link.description
Programul de educație prin artă pentru copiii romi are ca scop creșterea accesului copiilor romi din Săcele (în special din cartierul Gârcini), județul Brașov, la un program educațional și cultural din aria artelor vizuale.

# data[].attributes.body
https://wordwall.net/ro/resource/7498680/test-cultura-si-diversitate-educatie-sociala

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.title
Test Cultura si diversitate -Educatie sociala

# data[].attributes.attachment_link.description
Potrivește - Glisează și fixează fiecare cuvânt cheie lângă definiția sa.

# data[].attributes.body
https://wordwall.net/ro/resource/7038751/diversitate-cultural%C4%83-solidaritate-acceptare-%C8%99i-respect

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) Dialogul cultural nu este posibil astăzi întrucât vorbim despre culturi diferite. a) Adevărat b) Fals 2) Toți oamenii se nasc egali în demnitate și în drepturi. a) Adevărat b) Fals 3) Diversitatea culturală generează întotdeauna conflicte. a) Adevărat b) Fals 4) Întotdeauna, copiii nu pot să înțeleagă probleme cu care se confruntă oamenii/grupurile/țările. a) Adevărat b) Fals 5) Este suficient să vorbim despre valori și principii, dar să nu le punem în practică, întrucât suntem copii. a) Adevărat b) Fals 6) Societatea în care trăim este una omogenă, în care nu există diversitate. a) Adevărat b) Fals 7) E necesară formarea unor atitudini pozitive care să fie aplicate în cadrul unei societăți plurale: acceptarea și respectul pentru diversitate, pentru identitatea celor percepuți ca fiind diferiți și, implicit, respingerea atitudinilor intolerante și discriminatorii față de aceștia. a) Adevărat b) Fals 8) Ajutându-i pe ceilalți, ne cunoaștem mai bine atât pe noi înșine, cât și pe ceilalți.ajutându-i pe ceilalți, ne cunoaștem mai bine atât pe noi înșine, cât și pe ceilalți. a) Adevărat b) Fals 9) Acceptarea celuilalt și totodată a diferențelor culturale, modul în care suntem sau ne manifestăm, plini de stereotipuri și prejudecăți sau dimpotrivă, deschiși și toleranți, sunt atitudini care stau în puterea noastră. a) Adevărat b) Fals 10) Solidaritatea trebuie înțeleasă ca un sentiment care îi ajută pe oameni să-și acorde sprijin reciproc, să coopereze, să se angajeze în acțiuni ce vizează binele celorlalți semeni. a) Adevărat b) Fals

# data[].attributes.attachment_link.title
Diversitate culturală, solidaritate, acceptare și respect

# data[].attributes.attachment_link.description
1) Dialogul cultural nu este posibil astăzi întrucât vorbim despre culturi diferite. a) Adevărat b) Fals 2) Toți oamenii se nasc egali în demnitate și în drepturi. a) Adevărat b) Fals 3) Diversitatea culturală generează întotdeauna conflicte. a) Adevărat b) Fals 4) Întotdeauna, copiii nu pot să înțeleagă probleme cu care se confruntă oamenii/grupurile/țările.

# data[].attributes.body
https://rm.coe.int/comitetul-director-pentru-antidiscriminare-diversitate-si-incluziune-c/1680a65f40