# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
SmartKinderTV - Filmukai vaikams lietuviškai

# data[].attributes.attachment_link.title
✅ Lietuvos medžiai | SmartkinderTV | Filmukai vaikams lietuviškai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiemsargiai, atėjus rudeniui, juos keiksnoja, o poetai apie juos rašo eiles. Tačiau kodėl rudenį lapai ne tik nukrenta, bet prieš tai ima keisti savo spalvą? Visi kaltina šalnas, tačiau, anot gamtininko Almanto Kulbio, kaltos visai ne jos.

Gelstantys lapai - pirmasis gamtos ženklas, pranešantis apie artėjančią žiemą. Pasirodo, šis spalvų kismas yra sudėtingas procesas, prasidedantis kaip atsakomoji reakcija į trumpėjantį šviesos laiką. Šalnos nėra pagrindinė medžių lapų spalvos pasikeitimo priežastis.

„Medžių lapai gelsta ne dėl šalčio. Šaltis nėra pagrindinis veiksnys. Medžiai savyje turi biologinį laikrodį ir pirmiausia apie tai, kad reikia pradėti mesti lapus, juos informuoja sutrumpėjusi diena, mažiau šviesos", - pasakoja gamtininkas.

Medžiai junta biologinį laikrodį ir, reaguodami į aplinką, pradeda lapų atsikratymo procesą. Pasak gamtininko, nors medžiai ir komunikuoja tarpusavyje, lapus meta kiekvienas individualiai. Tai ir apsivalymo procesas - taip medžiai atsikrato lapuose sukauptų toksinų.

„Lapai yra žali dėl dažo chlorofilo, kuris ir suteikia žalią spalvą. Kadangi jis pradeda irti, pamatome kitus dažus, kurių šiaip nematome. Tai karotinoidai. Kartais atsiranda raudona spalva, ypač būdinga klevams - tai antocianai. Jie - savotiška apsauga nuo ultravioletinių spindulių. Raudona spalva būna trumpai, kol nukrenta lapas", - teigia A. Kulbis.

Pirmieji Lietuvoje nugelsta beržai. Pasak gamtininko, tai rudens šaukliai, pasidabinantys šakas gelsvų lapų sruogomis. Vasarą per lapus medžiai garina drėgmę, čia vyksta dujų apykaita, rudenį pasikeičia šiuos procesus skatinančių hormonų kiekis ir medis pradeda atsikratyti lapų. Žiemą visi vasarą vykę procesai sustoja.

„Beje, lietuviai ir kitos tautos, pavyzdžiui, lenkai, lapkritį pavadinę, nes krenta lapai, bet tikrasis lapkričio procesas įvyksta spalio mėnesį, o iki lapkričio lapai jau būna nukritę. Aišku, medžiai neturi sąmonės, nežino, bet žiemą iškritęs sniegas nulaužtų medžių šakas, jei jos liktų su lapais. Lapų kritimo procesą medžiai „atrado" ir kitose klimato juostose, kur ir šalčio nebūna. Bet lapus medžiai meta ir atogrąžų zonoje - taip medžiai atsikrato naštos, kai yra sunkiau išgyventi", - komentuoja A. Kulbis.

Net ir nukritę lapai dar atlieka kelias funkcijas: tampa namais žiemojantiems gyvūnams, yra trąša po medžiais esančiai dirvai.

„Lapai praturtina dirvą, bet priklauso nuo tikslo: jeigu vieta reprezentacinė ir norime turėti veją, be abejo, lapus reikėtų sugrėbti, o jeigu norime, kad dirvožemis nuolat būtų papildomas maisto medžiagomis, lapai galėtų ir likti. Lapų krūvoje galima rasti labai daug gyvybės, kartais - ir kokį ežį", - tikina jis.

Visų lapų medžiai nusikrato iki spalio mėnesio pabaigos. To nepadarę neišgyventų žiemos - dėl ant lapų susikaupusio sniego nulūžtų šakos. Nepamirškite pasigrožėti rudens spalvomis ir nusišypsoti kiemsargiams, kovojantiems su rudeninių lapų iššūkiais.
Plačiau - spalio 6 d. laidos „Labas rytas, Lietuva" įraše.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rudenį lapai spalvą keičia ne dėl šalnų - taip medžiai parodo, kad jaučia artėjančią žiemą

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiemsargiai, atėjus rudeniui, juos keiksnoja, o poetai apie juos rašo eiles. Tačiau kodėl rudenį lapai ne tik nukrenta, bet prieš tai ima keisti savo spalvą? Visi kaltina šalnas, tačiau, anot gamtininko Almanto Kulbio, kaltos visai ne jos. Gelstantys lapai - pirmasis gamtos ženklas, pranešantis apie artėjančią žiemą.