# data[].attributes.body
1. Värdeorden ska förtydligas för likvärdighet t. ex, eleven löser komplexa problem, effektiva matematiska metoder, relativt väl underbyggda matematiska argument. I centrala innehåll finner vi otydlighet i algebra, programmering i visuell och textbaserad programmeringsmiljö.
I problemlösning står det värdering av valda strategier, utifrån vad?

2.

# data[].attributes.body
2. Metoder för att det fångar alla matematiska förmågor och basfärdigheter.

# data[].attributes.body
1. I kriterierna för bedömning av kunskaper står begreppet: grundläggande, i huvudsak fungerande. Vad tolkar vi in i dessa begrepp?
2. Kunskap och förståelse kring de fyra räknesätten och ha strategier (muntliga och skriftliga) vid problemlösning samt kunskap om likhetstecknets betydelse.
3. Nationella proven väger tungt och  bedömningsstödet. Vi gör diagnoser och redovisningar kontinuerligt och löpande som också är ett viktigt underlag.
4. Vi tror att en sammantagen bedömning är mer rättvis bedömning än innan. Vi tror att det kan öka motivationen hos eleverna.
5. Vi behöver ha mer sambedömning för att uppnå en mer likvärdig bedömning. Utgå från elevtexter/uppgifter. Diskutera de olika värdeorden i kollegiet t.ex.: grundläggande, i huvudsak fungerande, tillfredsställande.
6. Vi har inte använt matriser på traditionellt vis utan mer som lärandematriser tagna från våra läromedel, t.ex. i form av checklistor/självskattning efter ett arbetsområde.
7.  Lärandematris: riktat till eleven. Bedömningsmatris: är riktat till läraren, ett redskap för att t.ex. göra en bedömning efter avslutat arbetsområde eller under arbetets gång. Vi har gjort planeringar i PoB, men inte med matriser. Vi vill i så fall ha de i form av lärandematriser.

# data[].attributes.body
3. Med hjälp av informella bedömning upptäcker läraren vilka kunskapsluckor varje elev har. Elevernas prestationer och lärande bedöms i ljuset av informella och formella bedömningar. NP är inte avgörande för lärarna att sätta betyg däremot räknas det som ett betyg underlag. Om eleven inte blir godkänd i något område ska eleven komplettera för att uppnå godkänt betyg.
Det finns oenigheter mellan lärarna gällande betygsättning, om eleven får godkänt i alla område under läsåret men inte godkänt i NP vad ska man göra? Hur sätter man betyg?

# data[].attributes.body
4. Det kommer att gynna svaga elever i och med att med informella bedömningar får läraren en helhetsbild över vad eleven kan och inte kan  och därefter anpassa sin undervisning efter deras behov för att hjälpa dem att uppnå målet.

Det finns inte matriser längre och man utgår ifrån betygskriterierna vilket gör att varje lärare har egna ramar gällande betygssättning vilket leder till att det blir lättare för eleverna att uppnå målen.

# data[].attributes.body
5. Det är omöjligt!!

# data[].attributes.body
6. Lärandematriser, bedömningsmatriser
Syftet med lärandematriser är att eleven ska förstå vad läraren förväntar sig att eleven ska kunna i varje moment.
bedömningsmatriser används för att diskutera betyg med eleven samt tydliggöra hur eleven har presterat och vad krävs för att kunna utvecklas mer.

# data[].attributes.body
7. Se ovan!
Så enkelt så möjligt så att eleven förstår vad läraren förväntar sig att eleven ska lära sig och kunna. T.ex om man beskriver värdeorden med exempel blir det mycket för eleven att förstå!

# data[].attributes.body
1. Vi tycker inte att det finns oklarheter i varken syftestexten eller det centrala innehållet.  Dock undrar vi hur ni andra definierar en matematisk modell?
Vi anser fortfarande att det är för stort tolkningsutrymme vad gäller värdeorden i betygskriterierna. exempelvis; tillfredsställande, fungerande och enkla.

2. Vid betygssättning tillämpar vi stor vikt i det logiskt tänkandet hos eleven och om eleven har en stark taluppfattning.

3.  Alla diagnoser och muntliga förhör görs i formativt syfte för att eleven ska få en kontinuerlig återkoppling samt vägleder läraren i det fortsatta arbetet.

"Eleven löser enkla problem eller eleven bidrar till något förslag på alternativ tillvägagång sätt och värdera resultats rimlighet" är exempel på en formativ bedömning.
Den summativa bedömningen väger däremot tyngre när det kommer till elevernas kunskaper om matematiska begrepp och matematiska metoder.

4. Eleverna har lättare att nå högre betyg i och med den sammantagna bedömningen. Elever som befinner sig mellan två olika betygsskalor har större möjlighet att bli bedömd utifrån styrkor som väger upp och fyller i svagare kunskapsluckor.

5. Med kollegialt arbete, lärandematriser samt NP samrättning kan vi lättare nå målet för en mer likvärdig och rättvis bedömning.

6. Vår erfarenhet är att matriser behöver vara detaljerade och förenklade för varje tema för att det ska bli begripligt för eleven.

# data[].attributes.body
Vi diskuterade mycket kring värdeorden och att de i vissa fall behöver förtydligas och diskuteras i kollegiet. Hur tolkar vi in dessa ord? Grupperna var överens om att vi behöver en samsyn kring dessa begrepp för att få till en mer likvärdig bedömning. Arbetet med matriser ser olika ut på skolan. Lärandematriser är något som de flesta tyckte var intressant att arbeta med för att synliggöra lärandet för eleven. Grupperna tog även upp sammantagen bedömning, en del ansåg att det kan leda till glädjebetyg, några tänkte att det kan gynna eleverna och blir mer rättvisande bild av elevens kunskaper.