# data[].attributes.body
KRAM-faktorerne:
K - kost
R - rygning
A - alkohol
M - motion

S-faktorerne:
Søvn
Stress
Sol/solarium
Sociale relationer (samvær med andre)
Seksuel sundhed
Sjov (det er sundt at grine)
Soignering - herunder hygiejne
Stoffer

KRAM-faktorerne er alle eksempler på livsstilsfaktorer,  det er de risikofaktorer, som har størst betydning for vores sundhed. De går alle på fysisk sundhed, og da sundhedsbegrebet i Danmark er bredere end det, findes også S-faktorerne, der også dækker psykisk og social sundhed.

# data[].attributes.body
Alder: 70 år
Diabetes 2:
Nedsat syn: Grøn stær.
Nedsat hørelse: høreapparat.
Funktionsniveau I:
Overvægtig.
Højde:  163cm
Kg: 90kg

# data[].attributes.body
Er at arbejde på at bevare eller forbedre det fysiske, psykiske og sociale sundhed.

# data[].attributes.body
Morgen:
Blodsukker måling, Medicin, øjendråber, insulin, morgenpleje, morgenmad

Middag:
medicin, middagsmad/varm mad, opvask/oprydning

Aften:
Måling af blodsukker, servering af aftensmad, medicin

Nat:
Lejring

Rengøring:
hver 14.dag

Medicindosering hver 14.dag/3.uge

Målinger:
Væskeskema:

Blodsukkermåling:
Blodtryksmåling:

Afføringsskema:
Bristols skala:
Type I (1)
Type II(2)
Type III (3)
Type IIII (4)
Type V (5)
Type VI (6)
Type VII (7)

# data[].attributes.body
Dårlig balance, stærkt nedsat syn (næsten blind) og nedsat hørelse.

# data[].attributes.body
5. Dec. 2022
Advis:
UT. har snakket med SSA 1 om at Ruth skal tabe sig med mål, gerne delmål, 1.delmål på 3 mdr., idet hun har diabetes 2, ergo er vurderingen at hun ville have bedre af at tabe sig lidt.

Rollespil:

Disposition:

SSA 1: Lena
SSH: Vivian
Ruth: Irene H

Scenarie 1:
Ruths vægttab. Forstoppelse/ problemer med afføring/ Fæces

Scenarie 2:
Diabetes 2

# data[].attributes.body
Sygdomsforebyggende indsats er indsatser som borger og vi gør for at borgers udfordringer og sygdomme ikke udvikler sig til det værre.

# data[].attributes.body
Vi vælger, at rådgive og vejleder Ruth omkring hendes kost. Ruth mener selv, at det vil være en god ide at komme ned i vægt og er indstillet på den ny kostplan.

Der ud over snakker vi om mere bevægelse i Ruths hverdag. Ruth elsker at færdes udendørs, og foreslår selv flere gåture med de øvrige beboer og deltagelse i dans hos ældresagen i gang om ugen samt mere aktiv deltagelse i de aktiviteter der tilbydes f.eks. gymnastik.

At holde øje med forskellige tilstande, som kunne være tegn på, at en sygdom er under udvikling. Så man kan helbrede eller helt undgå sygdommen.
Sygdom forebyggelse retter sig først og fremmest mod fysisk sygdom, men kan også rette dig mod psykisk sygdom

# data[].attributes.body
1. Der er ingen garanti for, at sygdommen undgås, selvom borgeren deltager i forebyggelse.

2. Det er ikke sikkert, at en borger udvikler en bestemt sygdom, selvom han har en eller flere risikofaktorer for at få den.

# data[].attributes.body
Livsstilændringer

Kostomlægningen hos meget overvægtig person, der lige har haft en blodprop.

Rygestop for at undgå KOL eller forværring af KOL

Omlægning af kost hos borger med risiko for at få type 2- diabetes

Fysisk træning for ældre, der hr dårlig balance og derfor øget risiko for at falde

øge mængden af kalk og D-vitamin i kosten hos person med risiko for knogleskørhed

# data[].attributes.body
Screeninger (undersøgelse for bestemte sygdomme)

Knoglescreening for osteoporose

Screening for livmoderhalskræft

Screening for undernæring blandt ældre (småtspisende ældre)

Screening for tarmkræft

Tandlægebesøg (screening for paradentose)

# data[].attributes.body
Behandlinger

Behandling med blodtryknedsættende medicin

Behandling mod tarmkræft for patienter, der tidligere har haft kræft i tarmen og derfor har forhøjet risiko for at få det igen.

# data[].attributes.body
Influenzavaccination

Covid-vaccination

# data[].attributes.body
Velfærdsteknologi er teknologiske ydelser og produkter rettet mod social- og sundhedsområdet, der kan: Frigøre arbejdskraft. Lette arbejdsbyrden for personale og øge kvaliteten og trygheden for patienter og borger.

# data[].attributes.body
Fysisk sundhed kan måles og beregnes på forskellige måder, hvilket er let at forholde sig til.

BMI regner om man er under/overvægtig

Basalestofskifte, regner ud hvor meget man kan spise, i forhold til ens BMI

Hvor meget energi man brænder af, og derfor burde indtage føde efter det.

Hvor stor en del af kropsvægten består af fedt.

Hvor god kroppen er til at transportere ilt. (kondital)

Hvor gode dine lunger er til at optage ilt (lungekapacitet)

Hvor stor en del af din kropsvægt, der består af muskler

Hvor stærke knoglerne er

Hvor mange slag hjertet slå i min.

# data[].attributes.body
Psykisk sundhed kan ikke måles, men kan ses efter:

Trivsel

Mestring

Trivsel handler om hvordan vi har det. Er vi tilfredse med vores hverdag og det muligheder vi har? Giver livet mening, og føler vi os trygge i de omgivelser vi har?

Mestring er et fagord i Sosu faglige områden. At kunne mestre noget, betyder at vi er i stand til at handle i en given situation.
Hensigten med mestring er, at forandre de skadelige betingelser i omgivelserne. At tolerere og tilpasse sig negative begivenheder og realiteter. At opretholde et positivt selvbillede.
Mestring involverer altså handling, tanke og følelsesmæssig kontrol.

# data[].attributes.body
Social sundhed handler om vores relationer til andre mennesker, både nære relationer som familie, venner, de er vores netværk, samt det eksterne relationer som banko aftener, boligforeninger eller samfundet som helhed.
Visse grupper mennesker kaldes for socialt udsatte, det er f.eks hjemløse, eller folk, der er syge og ikke kan arbejde. De kan føle sig uden for det social efællesskab.

Mennesker er sociale væsner, hvilket er naturligt for os. Hvis vi i længere tid ikke er sammen med andre mennesker, kan det påvirke vores sundhed.
Forskningen har vidst at mennesker med intet eller meget små netværk klarer sig dårligere sundhedsmæssigt end mennesker med store netværk.

# data[].attributes.body
Fysisk aktiviteter

For ældre kunne man lave:

Balancebanko, klassisk banko m. kombo. fysisk øvelser

Passe blomstre

Gå-ture

Kaster-bold-spil

Udstrækning

Senge træning

Stolegymnastik

m.m

# data[].attributes.body
Psykisk aktivitet

Billedlotteri

Male

Wii-spil

Tankespil

m.m

# data[].attributes.body
Social aktivitet

Synge, danse

Samvær

Social aktivitet bliver forfremmet lige så snart at man laver fysisk og psykiske aktiviter sammen med andre.

# data[].attributes.body
BMI = 1,63 x 1,63 = 2,656
90 / 2,656 = 33,88

# data[].attributes.body
Basalstofskifte
90 * 100= 9000 kJ

# data[].attributes.headline
Ruth skal tabe sig 10 kg de næste 3 mdr.

# data[].attributes.subject
Ruth skal tabe sig 10 kg de næste 3 mdr.

# data[].attributes.body
Vi har i samråd med Ruth besluttet at Ruth delmål er at taber sig 10 kg på 3 mdr.
Ruths BMI er på nuværende tidspunkt på 33 og det skal på de næste 3 mdr. gerne komme ned på 25.
Dette opnår Ruth ved at blive mere aktiv og ved at hendes ernæringsforbrug reduceres. Vi evaluerer løbende med Ruth og om 3 mdr. beslutter vi, sammen med Ruth, om det videre forløb.

# data[].attributes.body
Energiforbrug
1,2 * 9000 = 10.800
(1,2 er energiforbrug for stillesidde)

# data[].attributes.body
1 DAG:
3 hoved måltider
3 mellem måltider

# data[].attributes.body
1 glas vand til morgen medicin

0,0 kJ, 0 gr. protein

1 kop kaffe:

5kJ/0,1 gr.protein

Havregrød m. mælk med kanel:

580 kJ/3,6 gr proteiner

1 banan:

500 kJ/1,5 gr. protein

=1580 kJ / 5,2 gr. protein

# data[].attributes.body
1 kop the. 5 kJ/ 0,1 gr. protein
1 knækbrød
med ost (1 skiveost 45+, a 20 gr (282 KJ/6,0 gr. protein)

= 287 kJ / 6 gr protein

# data[].attributes.body
Varm mad:

3 store kartofler (360 kJ pr.100 gr./ 1,7 gr. protein)

1 kyllingebryst (623 kJ pr.100 gr./ 21,5 gr. protein)

barbeque sovs (623 kJ pr.100 gr/ 0 gr.protein)

grønne bønner (168 kJ pr.100 gr/ 2.0 gr. protein)

2494 kJ / 28,6 gr protein

# data[].attributes.body
4 små rugbrødsmadder:
2x 1/2 stk. rugbrød pænt med smør (2* 320 kJ/1,5 gr. protein
-med tun 2x(451 kJ/ 23,9 gr. protein)
- kødpålæg (kylling)2 x 1/2 stk ca.25 gr. (2*300 kJ/5,0 gr. protein)

2142 kJ / 60,8 gr protein

# data[].attributes.body
1glas vand
1 kop kaffe = 5kJ/ 0,1 gr protein
Cheasy youghurt 100 gr. 157 kJ/ 4,2 gr. protein

162 kJ/ 4,3 gr. protein

# data[].attributes.body
4 små rugbrødsmadder:
2x 1/2 stk. rugbrød pænt med smør (2* 320 kJ/1,5 gr. protein
-med tun 2x(451 kJ/ 23,9 gr. protein)
- kødpålæg (kylling)2 x 1/2 stk ca.25 gr. (2*300 kJ/5,0 gr. protein)

2142 kJ/ 60,8 protein

# data[].attributes.body
1 glas vand
1 kop the
Ris á la mande 1 dl 830 kJ/ 6,0 gr. protein

830 kJ/ 6,0 protein

# data[].attributes.body
Beregning af kost i kJ pr. 100 gr./ gr. i protein

# data[].attributes.body
Velfærdsteknologi er teknologisk understøtning og forstærkning af fx tryghed, sikkerhed, daglige gøremål og mobilitet i den daglige færden. Den er især rettet mod ældre mennesker, personer med kroniske sygdomme samt borgere med handicap i forskellige former og grader.
Velfærdsteknologi er et redskab til forflytning af borger, samt forbedring af arbejdsmiljø af ansatte til tunge arbejdsopgaver.

# data[].attributes.body
Fordøjelsen kan blive påvirket, hvis tænderne ikke fungere så godt. Hvis man mangler et par tænder, eller har tandprotese der ikke passer helt, bliver maden ikke tygget ordenligt, og fordøjelsen bliver påvirket. At de heller ikke drikker rigeligt nok vand, og ikke bevæger sig nok, kommer alt det her til at betyde forstoppelse.

# data[].attributes.body
Mekanisk fordøjelse

Næringsstofferne starter med at blive nedbrudt gennem munden, hvor vi tygger maden til mindre dele, blander den med spyt, synker det, og lader det glide ned af spiserøret.

Musklerne i spiserøret skubber maden videre til mavesækken. i mavesækken, bliver maden lavet om ti vællingsaftig grød, som så videreføres, først i tolvfinger tarmen og derefter til tyndtarmen.

Og nede i tarmen, laves der bølgelignene bevægelser, det muskler kaldes for peristaltiske bevægelser.

I tyndtarmen bliver næringsstofferne taget gennem tarmens celler. Kulhydraterne og protein bliver optaget gennem blodet, hvor fedtet kommer over i lymfebanen.

Den del der ikke bliver nedbrudt i tyndtarmen, fortsætter videre til tyktarmen, hvor væske og salte bliver suget ud af tarmindholdet og over i blodet.
Jo mere vand suges tilbage, jo fastere bliver affaldstofferne. Til sidst kan det kun kaldes for afføring (fæces).

# data[].attributes.body
Kemisk fordøjelse

Der er mange forskellige enzymer i vores kroppe, og alle kan kun løse 1 type opgave.
Enzymernes kemiske nedbrydning af

kulhydrater

fedt

proteiner

arbejder med at spalte næringsstofferne til mindre dele, så andre enzymer kan opbygge

celler

muskler,

fedtvæv osv.

Udover enzymerne har mavesækken også et forsvar, saltsyre(HCI) som er mavesyren. Den er med til at nedbryde maven, men er også et immunforsvar, da den dræber bakterier i maden.

# data[].attributes.body
https://padlet.com/bymdrqihe9/8dz019bcmhkshxky/wish/2410463216
Irene H.

# data[].attributes.body
Morgenmad
Cheasy yoghurt med jordbær/rabarber
157 kJ / 4,2 Protein
↓
Med havregryn 10 gram
152,8 kJ / 1,3 Protein
↓
1 glas vand
0 kJ / 0 Protein

Formiddag
1 Banan
500 kJ / 1,5 protein

# data[].attributes.body
mad indtaget i alt = 9.637 kJ / 66,8 gr. protein

# data[].attributes.attachment_caption
Frida - Database med fødevaredata udgivet DTU Fødevareinstituttet

# data[].attributes.body
Dato: 8/12.2022
kl. 6.16: 1 kop kaffe (5kJ/ 0,1 gr. protein)
kl.7.00: 1/3 dl vand/Eltroxin (0 kJ/0,0 gr. protein)
kl.7.40: 1 kop vand (0 kJ/ 0,0 gr. protein)
kl. 7.45: 1 kop vand (0 kJ/ 0,0 gr. protein)
kl.7.56: 1 kop kaffe (5 kJ/ 0,1 gr.protein) 1 banan (500 kJ/ 1,5 gr. protein)
kl. 9.45: 1 Rugbrøds sandwich m. æg (Rugbrøds: 899 kJ/ 5,9 gr. protein) (æg: 537 kJ/ 12,0 gr. protein)
kl.10.00: Yoghurt m.mysli (368 kJ/3,5 gr. protein)
kl.14.36: 1 clementine frugt.

kilde: https://frida.fooddata.dk/

# data[].attributes.attachment_link.title
Frida - Database med fødevaredata udgivet DTU Fødevareinstituttet

# data[].attributes.attachment_link.description
Frida er Fødevareinstituttets offentlige fødevaredatabase, med data om fødevarer. Brug menuen til at se fødevarelister eller søgefeltet til at søge efter fødevarer i Frida.

# data[].attributes.body
Morgenmad: Ingen.
Væske: 2 kopper te. (2* 0 kJ/0,0 gr. protein)

Formiddag:
2 kopper te. (2* 0 kJ/0,0 gr. protein)

Middag:
1 kop to. (1*kJ/0,0 gr. protein)

Eftermiddag:
2 kopper te. (2*kJ/0,0 gr. protein)

Aften:
1/2 sodavand uden sukker (16,5 ml) (1,3 kJ/ 0,3 kcal)
kilde: https://www.lomax.dk/foedevarer-og-koekken/drikkevarer/sodavand/pepsi-max-33-cl-3931050/
1 kop te. (1xkj/0,0 gr. Protein)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pepsi Max - Real taste. No Sugar

Pepsi blev udviklet af farmaceuten Caleb Bradham i USA i 1898. Drikken var tiltænkt at skulle kunne kurere fordøjelsesbesvær, men er i dag en af verdens mest populære sodavand, der ofte kåres som den bedste cola i blindsmagninger.

Pepsi Max er en velkendt sodavand, der som et alternativ til den originale Pepsi er produceret uden indhold af sukker. Pepsi Max indeholder derved intet sukker, men er sødet med aspartam og indeholder kun ganske få kalorier pr dåse.

Dåser 33 cl

Pakket i 6 stk. shrink bags

Rammer med 24 stk.

Prisen er ekskl. pant A på kr. 0,80 pr. dåse ekskl. moms (kr. 1,- moms)

# data[].attributes.attachment_link.description
Pepsi blev udviklet af farmaceuten Caleb Bradham i USA i 1898. Drikken var tiltænkt at skulle kunne kurere fordøjelsesbesvær, men er i dag en af verdens mest populære sodavand, der ofte kåres som den bedste cola i blindsmagninger. Pepsi Max er en velkendt sodavand, der som et alternativ til den originale Pepsi er produceret uden indhold af sukker.

# data[].attributes.body
Vi laver KOSMO modellen, da Ruth har fået diabetes 2. Vi har ernæringsberegnet hende, og vi mener at hendes blodsukker kan blive mere stabilt, hvis hun taber sig lidt.
Vi indrager hende med ind, så vi bedst kan finde vejen til et vægttab der holder.

# data[].attributes.body
Ruth er 70 år gammel, hun elsker at komme ud i haven, og om sommeren har hun altid dyrket urtehaven. Om vinteren sidder hun helst inde i varmen og hygge, med nogle perler og strikning.

# data[].attributes.body
Ruth har tit været træt, og mere tørstig end normalt, så vi tænkte at det kunne være pga. diabetes 2.
Hun har været ved lægen, og det er blevet diagnosticeret at hun har fået diabetes 2.

# data[].attributes.headline
S=Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter

# data[].attributes.subject
S=Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter

# data[].attributes.body
Ruth vil gerne være med til balancebanko, som kommer 1 gang om ugen. Og når det er ved at være forår, vil hun gerne komme igang igen med at komme ud, for at forberede hendes urtehave.
Vi har forslået noget stolegymnastik som også kommer 1 gang om ugen, som hun vil se om er noget for hende.

# data[].attributes.body
Morgenmad:
2 stykker groft toastbrød m smør (1080 kJ/8,4 gr. protein)
2 skiver ost (2* 45+ á 20 gr. 282 kJ/6,0 gr. protein)
en kop kaffe med mælk og sukker (kaffe: 250 ml 0 kcal / 0 kj)(sukker: 4 g 16 kcal / 67 kj) (mælk: 20 ml 7 kcal / 29 kj)
kilde: https://www.vaegttab.nu/opskrifter/drikkevarer/kaffe-mmaelk-og-sukker/207511
1 glas vand (0 kJ/ 0,0 gr. protein)

Formiddag:
250 ml appelsin juice (180 kJ/0,6 gr. protein)

# data[].attributes.body
Det positive ved Ruth er, at hun nysgerrig så hun vil gerne prøve dvs. aktiviteter vi har snakket sammen med hende om.
Men da hun ikke har været glad for at træne, skal vi måske motiverer hende med noget aktivt aktivitet, så hendes balance kan blive bedre, samtidig tabe sig.

# data[].attributes.headline
O=Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten.

# data[].attributes.subject
O=Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten.

# data[].attributes.body
Vi har aftalt at snakke sammen igen, når hun har prøvet balancebanko og stole gymnastik, om det var noget for hende, eller om vi skal finde på andre aktiviteter som kunne interesserer hende mere.

# data[].attributes.body
Type 1-diabetes er en kronisk sygdom, hvor de celler i bugspytkirtlen, der producerer insulin, bliver ødelagt. Konsekvensen er mangel på insulin i kroppen.
Type 1 diabetes behandles med en fornuftig kost, daglige indsprøjtninger med insulin, motion og hvis man ryger - rygestop.
Man mener at sygdommen sandsynligvis skyldes et samspil mellem miljø-faktorer og arv.
Type 1 diabetes er en livslang tilstand. Det er også en tilstand, hvor man selv er cen vigtigste behandler.

# data[].attributes.body
Type 2-diabetes er den mest udbredte form for diabetes i Danmark. Omkring 5 procent af den danske befolkning har type 2-diabetes. Ligesom med type 1-diabetes, er type 2-diabetes en kronisk sygdom.
Symptomer:
- man er alment påvirket, føler sig træt og mat
- man er tørstig og skal tisse oftere end normalt
- man kan få synsforstyrrelser og tabe sig ofte i vægt
- blodsukkeret kan blive så højt, at man bliver omtåget eller bevidstløs.

# data[].attributes.body
Type 2-diabetes skyldes en kombination af to ting:

1. Kroppens celler bliver mindre følsomme over for insulin, som er nødvendig for, at cellerne kan optage sukker fra blodet. Der produceres stadig insulin i bugspytkirtlen, men cellerne kan ikke udnytte det godt nok. Det kaldes også for insulinresistens. Det resulterer i, at sukker i blodet har sværere ved at komme ind i cellerne.

2. Når cellerne ikke optager nok sukker, vil bugspytkirtlen i stedet begynde at danne mere insulin. Det vil i starten fungere, og cellerne kan optage det sukker, de har brug for. Når bugspytkirtlen over længere tid har været på overarbejde og har dannet mere insulin, end den plejer, bliver den dog gradvist dårligere til at producere insulin. Det forværrer tilstanden og giver forhøjet blodsukker.

Langsom udvikling med få symptomer

Symptomerne på type 2-diabetes varierer fra person til person. De er ofte svage i begyndelsen og udvikler sig langsomt over måneder eller år.

Nogle af symptomerne på type 2-diabetes, som f.eks. træthed og almen utilpashed, kan være svære at skelne fra andre generelle sygdomstegn, mens andre er mere specifikke for type 2-diabetes. Det er derfor vigtigt at kende til de forskellige symptomer på type 2-diabetes og være opmærksom på, om man udvikler nogle af dem og søge læge.

Fordi kroppen kan kompensere for cellernes nedsatte evne til at udnytte insulin ved at producere mere insulin, vil mange ikke opleve at have for højt blodsukker. De vil derfor ikke få symptomer på type 2-diabetes og ofte ikke blive diagnosticeret, før sygdommen er mere fremskreden.

Når bugspytkirtlen ikke længere kan producere ekstra store mængder insulin, vil mange opleve, at blodsukkeret stiger. Det kan give mere tydelige symptomer på type 2-diabetes, og det vil være mere sandsynligt, at man reagerer på symptomerne og søger læge.

Når man diagnosticeres med type 2-diabetes, kan man altså godt have haft sygdommen i længere tid, uden selv at vide det.

# data[].attributes.body
Jeg kan ud fra observationer og borgerens livshistorie forklare hvilke normer, holdninger og værdier borgeren har.
Jeg kan reflektere over min egen rolle i samarbejdsrelationer.
Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.
Jeg kan observere og videregive mine observationer mundtligt og skriftligt.

# data[].attributes.body
Det brede positive sundheds begreb:
Livskvalitet:
Det er, at man har det godt. Det er forskelligt, hvad det enkelte menneske oplever som livskvalitet. Det er f.eks. vigtigt for alle mennesker, at de har en følelse af selvværd og selvtillid, for at kunne føle livskvalitet. Det er ligeledes vigtigt for alle at føle sig elsket, vellidt og ønsket.
Levevilkår:
Er de samfundsmæssige rammer, vi lever under. Boligforhold, uddannelse, job, indkomst, familie og netværk.
Fysisk sundhed:
Handler om fravær af sygdom og om at have en velfungerende- og smertefri krop. Det handler om at forbygge kroniske sygdomme, ved at undgå rygning, begrænse alkohol, bevare normal vægten og være fysisk aktiv.
Psykisk sundhed:
Handler om at have det godt med sig selv og andre og om at kunne håndtere dagligdagens udfordringer og stress. En tilstand af velvære, hvor den enkelte personudnytter sine egne evner, kan håndtere livets problemer og belastninger, arbejde produktivt og målrettet, og er i stand til at bidrage til samfundet.
Social sundhed:
Kan defineres som vores evne til at interagere i og danne vigtige relationer med andre mennesker. Samtidig relaterer det til, hvor gode vi er til at tilpasse os forskellige sociale situationer.
Sundhed & livskvalitet:

# data[].attributes.body
Ruth skal have mindre kJ mad om dagen, hun skal også drikke mere væske, hvis hun vil have noget saft, skal det være det sukkerfri.