# data[].attributes.headline
הסבר על מכלול הכלים העומדים בפני רשות האוכלוסין וההגירה לבדיקת כנות הקשר הזוגי.

# data[].attributes.subject
הסבר על מכלול הכלים העומדים בפני רשות האוכלוסין וההגירה לבדיקת כנות הקשר הזוגי.

# data[].attributes.body
צפו בסרטון והבינו את נקודת המבט של עורכי הדין בבקשה להסדרת מעמד על בסיס קשר זוגי.

https://youtu.be/PQf9uGdO6U4?si=UH3LKHVRYhfL0Uug

# data[].attributes.body
ראש הצוות יעריך את יכולת העובדים לתקשר באופן ברור בשאלות ותשובות.

# data[].attributes.headline
זיהוי שאלות נפוצות

# data[].attributes.subject
זיהוי שאלות נפוצות

# data[].attributes.body
העובדים החדשים יוכלו לזהות ולנתח שאלות נפוצות בראיון כנות קשר.

לאחר מכן בדיון בכיתה ננסה להבין יחד, כיצד ניתן להמיר חלק מהשאלות מבלי לשנות את נושא השאלה ובכך להפתיע את בני הזוג ובא כוחם אשר התכוננו לשאלה ספציפית.

https://blaerlaw.co.il/אזרחות-ישראלית-ומעמד-בישראל-לזרים-מה-ש/

# data[].attributes.headline
הבנת תהליך הראיון

# data[].attributes.subject
הבנת תהליך הראיון

# data[].attributes.body
העובדים החדשים יוכלו להבין את מטרת ראיון כנות קשר ואת שלבי התהליך.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אנשים רבים המגישים בקשות לרשות האוכלוסין וההגירה (להלן: "הרשות"), נדרשים להתייצב לראיון במשרדי הרשות.

שלב הראיון מהווה שלב קריטי בתהליך הטיפול בבקשה, ובמהלכו פועלים עובדי הרשות לבירור העובדות והנתונים שהוצגו בבקשת הפונים. השימוש העיקרי בכלי נעשה במסגרת הליך מדורג להסדרת מעמדם של בני זוג זרים, כחלק מבדיקת כנות הקשר בין בני הזוג. יחד עם זאת, הצורך בראיון עשוי להתעורר גם בבקשות מסוגים אחרים.

בדומה לתהליך בחינת מרכז חיים, עליו הרחבנו במאמר קודם, גם בנוגע לאופן עריכתם של ראיונות קיים ברשות האוכלוסין וההגירה "נוהל רוחבי" הקרוי "נוהל עריכת ראיונות" (מס' נוהל: 5.10013), שעודכן לאחרונה ביום 31.08.2016 (להלן: "הנוהל").

במאמר זה, נפרט את עיקרי הכללים לעריכת ראיונות, כפי שהם משתקפים מהנוהל. כמו כן, נתייחס להיבטים חשובים בתהליך הראיון וההכנה אליו, בשים לב לפרקטיקה שהתגבשה בנושא לאורך השנים ולפסיקות בתי המשפט.

כפי שנכתב כבר בפתיח לנוהל, הראיון הינו אחד מ"כלי העבודה" הקיימים בידי עובדי הרשות, לבירור העובדות, הנתונים והטענות המוצגים בעת הגשת בקשה כלשהי.

במקרה של בקשת אשרה ורישיון שהייה הטעונים ריאיון על פי נהלי הרשות (לרבות בקשה לחידוש אשרה קיימת), חשוב לפנות ולתאם מועד ראיון מבעוד מועד, כ-3 חודשים טרם תום תוקף הרישיון, בנוסף להגשת הבקשה עצמה.

הזימון לראיון ייעשה תמיד בכתב, והראיון יתקיים במשרדי הרשות בלבד, במקום ובתנאים שיבטיחו, במידת האפשר, שמירה מרבית על פרטיות המרואיין.

הראיון ייערך בשפה אותה דובר ומבין המרואיין. אם אין בנמצא מראיין הדובר את השפה, יתורגם הראיון על ידי מתורגמן מטעם הרשות.

מתכונת הראיון היא שיחה אישית בין המראיין למרואיין, באמצעות שאלות ותשובות. במהלך הראיון רשאי המרואיין, במידת הצורך, להגיש מסמכים התומכים בטענותיו.
הנוכחים בריאיון
הראיונות ייערכו על ידי עובדי הרשות בלבד ובנוכחות המרואיין. אם מדובר בבני זוג, ייתכן כי חלקים מהריאיון יתקיימו בנפרד, כאשר כל אחד מבני הזוג נשאל שאלות על בן הזוג השני.

למרואיין רשאי להצטרף מלווה על פי בחירתו, כאשר המלווה יכול להיות עורך דינו. על פי הנוהל, נאסר על המלווה להתערב במהלך הריאיון.
מהלך הראיון
מטרת הראיון המרכזית היא, כאמור, להתחקות אחר אמיתות העובדות הנטענות בבקשה. עת מדובר בראיון הנערך לבני זוג, מושם דגש רב על שאלות שמטרתן לבחון את כנות הקשר ביניהם, כאשר נקודת המוצא היא, שבאחוז גבוה מהמקרים מדובר בקשר פיקטיבי שמטרתו היא הקניית מעמד בישראל לאזרח הזר. חשדם של עובדי הרשות עשוי להתגבר, כאשר מדובר בידועים בציבור, בבני זוג עם הפרש גילים גבוה, בבני זוג מאותו מין וכאשר בן הזוג הזר מגיע ממדינה שאזרחיה נוטים להשתקע בארץ בהיקפים חריגים. במקרים רבים, אין מדובר בראיון בודד אלא בסדרת ראיונות הנערכת בשלבים שונים של ההליך המדורג.

הטכניקה בה משתמשים המראיינים לשם בחינת כנות הקשר, היא מציאת סתירות בתשובות שנותנים בני הזוג לשאלות זהות בנושאים כמו אופן ההיכרות, משק הבית והחיים המשותפים, עניינים כלכליים, חברתיים ומשפחתיים. מדובר בשאלות מרובות הנוגעות לנושאים טריוויאליים ויומיומיים. ההנחה היא, שאם בני הזוג אכן מקיימים קשר זוגי כן ואמיתי, הם ידעו לענות תשובות דומות ותואמות לכל השאלות, ללא קשיים מיוחדים.

כך לדוגמה, נשאלות כדבר שבשגרה שאלות על המועד ונסיבות ההיכרות, תקופת הדייטים שקדמה למיסוד הקשר, אירוע החתונה, תיאור מקום המגורים (באיזו קומה הדירה? כמה חדרי שירותים יש? האם יש מדיח כלים במטבח? מה גודל הטלוויזיה בסלון?), טיולים ואירועים משותפים, שמות קרובי משפחה ומפגשים שנערכו עמם, מקומות עבודה, ועוד. חלק מהשאלות עשויות להיות שאלות חודרניות או שאלות הפוגעות בפרטיות, כמו שאלות על טיב הקשר הזוגי והעדפות בנושאים שונים (מאכלים אהובים, תוכניות טלוויזיה ואפילו הרגלי השינה המשותפים).

מרואיינים רבים רואים את הראיון כחוויה מלחיצה ועלולים בהיסח הדעת להשיב תשובות לא מדויקות או תשובות שהם אינם בטוחים בהן. תשובות כאמור עלולות לאחר מכן להיתפס כ"סתירות" ולהכשיל את הבקשה כולה. לכן, במקרים בהם לא בטוחים או לא זוכרים את התשובה לשאלה מסוימת עדיף לציין זאת בפני המראיין ולא "לשלוף" תשובה שאינה מדויקת או שלא בטוחים בה.
תיעוד הראיון
בהתאם לנוהל, מחויב המראיין לנהל פרוטוקול המתעד את הנאמר בראיון ואת שאר ההתרחשויות בו, על גבי טופס ייעודי עליו נדרש לחתום גם המרואיין. הפרוטוקול יימסר למרואיין על פי בקשתו, רק לאחר קבלת ההחלטה הסופית בבקשה, וזאת בהשמטת תרשומות ומסקנות פנימיות.

תיעוד מלא ומדויק של הנאמר בראיון הינו קריטי, בהתחשב בכך שבקשות רבות מסורבות בשל פרשנות פקידי הרשות למה שנטען כ"סתירות", ובהתבסס על הרשום בפרוטוקול. העדר פרוטוקול מלא ומדויק, אף מקשה על תקיפת ההחלטות במסגרת הליכי הערעור.

לאחרונה, הובעה ביקורת חריפה כנגד פרקטיקת התיעוד ע"י כב' השופטת מיכל אגמון-גונן, במסגרת פסק הדין ב עמ"נ 39323-01-21 ד' ואח' נ' רשות האוכלוסין וההגירה. מפאת חשיבות הדברים, הם יובאו להלן:
"...אפתח ואדגיש כי יש חשיבות לאופן סיכום הראיון. ראשית, הראיונות כתובים בכתב יד, שפעמים קשה להבינו, וכך לעתים יש קושי לעמוד על דברי המערערים. שנית, העמודים לא ממוספרים, וקשה למצוא לאיזה חלק בראיון מפנה הרשות בבקשתה. שלישית, המערערת טענה כי ביקשו להחתים אותה על פרוטוקול כתוב בשפה העברית, שעה שאינה דוברת שפה זו. לאור טענות המערערים באשר לשאלות שנשאלו בראיון הראשון, ולטענתם לא נרשמו, ולאור הפערים בין הפרוטוקול שנערך על ידי המראיינת מטעם הרשות (להלן: פרוטוקול הרשות), לבין התמלול של הריאיון שערכה ב"כ המערערים בראיון השני בזמן אמת, אני סבורה כי ראוי להקליט את הראיונות (בדומה לראיונות המקלט), שאז לא ניתן יהיה להעלות כל טענה בהקשר זה. אמנם, עומדת לרשות חזקת התקינות המנהלית, אך במקרה זה, התמלול שערכה ב"כ המערערים מעלה שגם אם בתום לב, ישנם פערים משמעותיים בין התמלולים כאשר מפרוטוקול הרשות נשמטו פרטים חשובים, המבהירים חלק מהסתירות, ונותנים פרשנות שונה לדברי המערערים, דווקא כזו המעידה על כנות הקשר..."
הנה כי כן, מדובר בדוגמה מאלפת, למקרה בו תיעוד לקוי וחסר הוביל למסקנה שגויה ולדחיית הבקשה. למרבה המזל, ההחלטה התהפכה בערעור הודות להסכמת בית המשפט לקבל תרשומת שנערכה על ידי עורכת הדין שליוותה את המרואיין. על אף המלצת ביהמ"ש, ככל הידוע לנו, טעם ניתנה הנחייה על הקלדת הפרוטוקולים, ולא כל שכן על הקלטת הראיונות.

הראיונות הנערכים בלשכות רשות האוכלוסין מהווים שלב מכריע בבחינתן של בקשות, לרוב בקשות לקבלת מעמד בישראל.

נקודת המוצא היא, שבני זוג המנהלים קשר אמיתי וכן, יעברו את הריאיון בהצלחה. יחד עם זאת, לאור אופיים של הראיונות, פרקטיקת התיעוד הבעייתית והעובדה שאנשים רבים אינם מורגלים לעבור חקירות צולבות ומלחיצות - מומלץ מאוד לבצע הכנה מקצועית ויסודית, עם עורך דין הבקיא בתחום דיני האוכלוסין וההגירה, שיתרגל עמם את המענה לשאלות נפוצות ואף ילווה אותם לראיון עצמו.

אם אתם מצויים בעיצומו של "הליך מדורג" או אם זומנתם לריאיון, הנכם מוזמנים לפנות אלינו באמצעות "צור קשר".

מחלקה: דיני אוכלוסין והגירה

צילום אילוסטרציה: Sora Shimazaki , pexels.com

# data[].attributes.attachment_link.title
ראיונות ברשות האוכלוסין וההגירה

# data[].attributes.attachment_link.description
אנשים רבים המגישים בקשות לרשות האוכלוסין וההגירה (להלן: "הרשות"), נדרשים להתייצב לראיון במשרדי הרשות. שלב הראיון מהווה שלב קריטי בתהליך הטיפול בבקשה, ובמהלכו פועלים עובדי הרשות לבירור העובדות והנתונים שהוצגו בבקשת הפונים. השימוש העיקרי בכלי נעשה במסגרת הליך מדורג להסדרת מעמדם של בני זוג זרים, כחלק מבדיקת כנות הקשר בין בני הזוג.

# data[].attributes.headline
תרגול התמודדות עם הפרעות אפשריות במהלך הריאיון.

# data[].attributes.subject
תרגול התמודדות עם הפרעות אפשריות במהלך הריאיון.

# data[].attributes.body
העובדים החדשים יתרגלו משחקי תפקידים בהם עובד אחד הוא מראיין, שני עובדים הם בני הזוג והעובד הרביעי הוא עורך הדין.

נלמד על תפקיד עורך הדין בריאיון ונתמודד עם אתגרים היכולים לעלות בסיטואציות שונות.

# data[].attributes.headline
דוגמאות לשאלות

# data[].attributes.subject
דוגמאות לשאלות

# data[].attributes.body
חלוקה לקבוצות לניתוח שאלות נפוצות בראיון.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
עו"ד ארתור בלאייר - משרד עורכי דין ארתור בלאייר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במאמרים קודמים הקדשנו לא מעט תשומת לב לנושא הסדרת מעמד בישראל עבור זרים בני זוג של ישראלים. ברשימה זו ניגע בשלב הכי חשוב בהליך הבדיקה והאישור שעורך משרד הפנים בבואו להנפיק לבן הזוג הזר אשרת שהייה, רישיון ביקור, אשרת כניסה, רישיון א5, רישיון לישיבת קבע ועוד.

הבדיקה מתחילה בפתיחת תיק והגשת רשימה ארוכה של מסמכים, ובהם תעודת לידה, תעודות נישואין וגירושין, פסקי דין בדבר גירושין, תעודות המלמדות על מצב אישי עדכני, תעודת יושר, מכתב היכרות, מכתבי המלצה, תמונות, תכתובות ועוד.
ראיון כנות הקשר
כבר בשלב איסוף והגשה של מסמכים לעתים מתעוררות בעיות ובני הזוג ניצבים בפני אתגרים לא פשוטים. אך גם אם התגברתם על המשוכות הפורמליות אין די במסמכים. השלב השני - הוכחת כנות הקשר, והאמצעי הזמין והיעיל ביותר שעומד בהקשר זה לרשות משרד הפנים הוא הראיון. התשאול או ראיון כנות הקשר מסייע בידי רשות האוכלוסין לגלות קשרים ונישואים פיקטיביים ולערוך סינון מתאים, וצליחת הראיון מניבה לזר מעמד זמני במסגרת ההליך המדורג (ב2, ב1, א5 ועוד) ולימים מעמד של קבע. חשוב להבין שטעויות או אי-הבנות שנופלות במהלך הראיון עלולות לגרום למבקשים בעיות קשות עד כדי סירוב לבקשה ודרישת משרד הפנים לצאת מישראל.

ישנם מספר סוגים של ראיונות: ראיון "רגיל", ראיון מעמיק, ראיון סימולטני. לפעמים עורך הראיון מאלתר שאלות ומעמיק בבדיקה בהתאם למידע, לתשובות ולסתירות שמתגלים במהלך התשאול. כל אחד מבני הזוג עובר ראיון בנפרד, ולאחר מכן הרשות מצליבה בין התשובות ובוחנת סתירות ואי-התאמות.

גם טעויות ואי-דיוקים בתרגום עלולים לגרור אחריהם סירובים או הקשחה של עמדת משרד הפנים. לכן מומלץ מאוד להסתייע בעורך דין שילווה אתכם במהלך הראיון ויקפיד על נכונות התרגום ועל עריכת התשאול בגבולות הדין הנוהג.
שאלות נפוצות
הרשות מתחילה משאלות שנובעות ממכתב ההיכרות ובמידת הצורך מעמיקה את בחינת נסיבות ההיכרות והתפתחות הקשר. תשובות "קמוצות", כלליות מדי ובלתי בהירות יגררו על פי רוב תגובה שלילית וחשדנית מצד הפקיד. את התשובות מוטב לנסח בדיוק ובפשטות, רצוי להימנע מדו-משמעות. המבקש לא חייב לזכור באיזה תאריך ובאיזו דקה הכיר את זוגתו, אך בהחלט סבירה הציפייה שיזכור באיזה חודש או שנה זה קרה.

עוד הרשות מתעניינת תדיר בביוגרפיה של כל אחד מבני הזוג, מהיכן באו, מי ההורים והאחים, מה למדו, במה עוסקים, היכן מתגוררים יחד, כיצד מבלים, מה התכניות לעתיד, מהם התחביבים של כל אחד ועוד.

חשוב מאוד לשמור על קור רוח, על ביטחון עצמי ועל אדיבות במהלך הראיון, גם אם נציג משרד הפנים מנסה להלחיץ אתכם ומגלה סקרנות יתירה. זכרו שהפקיד עושה את עבודתו ואין לו כוונה דווקא להכשיל אתכם. תפקידו לסנן בקשות שמוגשות על-ידי זוגות פיקטיביים (ואמנם ישנם כאלה), ואם אתם נותנים לו סיבה לחשוד, אם בהתנהגותכם ואם בנתונים הכלליים של הבקשה, חובתו להקשות ולהעמיק את הבדיקה.
האם הסתייעות בעורך דין מומחה תורמת לעניין?
משרד הפנים מגלה סקרנות כאמור בהיבטים שונים של חיי הזוגיות ועומדים לרשותו אמצעים רבים ומגוונים לחשיפה של בקשות פיקטיביות. ניסיון מצטבר משמעותי מאפשר לפקידים לגלות סתירות ושקרים בקלות יחסית, אך ישנם מקרים לא מעטים שבהם חשדנות הרשות אינה מבוססת ואינה מוצדקת.

הסתייעות בעורך דין מומחה להגירה ומעמד בישראל במקרים רבים בהחלט יכולה למנוע בעיות טרם שנולדו ולהקל בהרבה במצבים שבהם עלול להתעורר חשד לפיקטיביות. בהקשר זה יכולים המבקשים להקדים תרופה למכה ובכך לחסוך לעצמם הליכים משפטיים ממושכים, כואבים ויקרים.

אך אם כבר סורבתם ודרשו מבן הזוג שלכם לעזוב את הארץ, סביר להניח שלא תצליחו לשכנע את משרד הפנים בצדקתכם בלי עזרה של עורך דין מנוסה ובקי בדיני הגירה ואזרחות ישראלית. סירוב פירושו לרוב לצאת מתחומי הארץ בתוך מספר שבועות.

כדי להשיג על תשובה שלילית בשלב הראשון יש להגיש (ברוב המקרים) ערר פנימי שמופנה לנציג בכיר יותר במערכת. אם הערר לא הסתייע וקיבלתם סירוב נוסף (לעתים, אגב, הרשות כלל אינה מוצאת להגיב לעררים פנימיים), הצד הבא - הגשת ערר לבית הדין לעררים על פי חוק הכניסה לישראל. בערכאה שיפוטית זו ההליך מתנהל בדרך כלל בין מספר חודשים לשנה וחצי ויכול להסתיים בקבלת הערר וביטול החלטת משרד הפנים, בקבלה חלקית של הערר וב"ריכוך" של הגזירה (מתן אשרה בכפוף להפקדת ערבות, עריכת ראיון נוסף ועוד) או בדחייה.

לכן אם אינכם אדישים לגורלכם ולגורל משפחתכם, מומלץ להתייחס במלוא הרצינות להליך המדורג במשרד הפנים ולהיסתייע בעורך דין מומחה בשאלות של אזרחות ישראלית, מעמד בישראל, משרד הפנים ורשות האוכלוסין.

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחות ישראלית ומעמד בישראל לזרים: מה שואלים ומה מאפיין ראיונות כנות הקשר הזוגי במשרד הפנים? - עו”ד ארתור בלאייר - משרד עורכי דין ארתור בלאייר

# data[].attributes.attachment_link.description
במאמרים קודמים הקדשנו לא מעט תשומת לב לנושא הסדרת מעמד בישראל עבור זרים בני זוג של ישראלים. ברשימה זו ניגע…

# data[].attributes.headline
התמודדות רשות האוכלוסין וההגירה מול בית הדין לעררים ו/או בית המשפט המחוזי.

# data[].attributes.subject
התמודדות רשות האוכלוסין וההגירה מול בית הדין לעררים ו/או בית המשפט המחוזי.

# data[].attributes.body
העובדים יצפו בסרטון ויבינו כיצד מערכת המשפט בוחנת את כנות הקשר ואת החלטות רשות האוכלוסין וההגירה.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
תומר ורשה - אסף וייצן משרד עו"ד

# data[].attributes.attachment_link.title
סוף טוב להתמודדות מתישה של זוג מקסים עם משרד הפנים - תומר ורשה - אסף וייצן משרד עו”ד

# data[].attributes.attachment_link.description
איזה כיף לקבל מכתב תודה מאחד הזוגות המקסימים שייצגנו, לאחר שהצלחנו להוציא לבת הזוג תעודת זהות ישראלית: יוסי וקטרינה, זוג אוהב וחם, עבר מדורי גיהינום במשרד הפנים, פשוט כי ככה זה במשרד הפנים כשבת הזוג שלך מאוקראינה… אפילו אחרי שהתחתנו וסיפקו כל הוכחה אפשרית לקשר האוהב שלהם, משרד הפנים סירב להכניס אותה לארץ וערך להם […]

# data[].attributes.body
מדוע חשוב ראיון כנות קשר בתהליך רשות האוכלוסין וההגירה?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
עורך דין הגירה - דניאל כפיר ומורן לוי

# data[].attributes.attachment_link.title
ריאיון כנות קשר/ריאיון זוגי

# data[].attributes.attachment_link.description
פנייה למשרד עו”ד דניאל כפיר ועו”ד מורן לוי מבטיחה ייעוץ מקצועי וליווי אישי ע”י צוות עורכי דין גם בנושא ריאיון כנות קשר זוגי

# data[].attributes.body
שיתוף חוויות ומסקנות מהתרגולים בקבוצות קטנות ודיון קבוצתי

# data[].attributes.body
דיון מחלקתי על תהליך הראיון ומה למדו העובדים.

על כלל העובדים להגיש יחד ריאיון לדוגמה שיהיה מקובל על כולם.

# data[].attributes.headline
הכרת רשות האוכלוסין וההגירה באופן כללי.

# data[].attributes.subject
הכרת רשות האוכלוסין וההגירה באופן כללי.

# data[].attributes.body
כעובד חדש, עליך לצפות בסרטון המסכם לשנת 2024 וללמוד על נתוני הביצוע של רשות האוכלוסין וההגירה בשנה החולפת.

https://www.facebook.com/share/v/14taE2NyuW/

# data[].attributes.body
כל עובד חדש ישתף בתובנה מרכזית או תחושה בעקבות ההרצאה.

# data[].attributes.headline
קריאה מעמיקה של הנוהל.

# data[].attributes.subject
קריאה מעמיקה של הנוהל.

# data[].attributes.body
על כל עובד חדש, ללמוד היטב את נוהל הטיפול בבקשות למעמד בישראל מכוח נישואין לאזרח ישראלי.

בעוד כחודש ייערך מבחן מסכם.

ציון עובר: 80 ומעלה.

# data[].attributes.headline
משוב אישי וקבוצתי

# data[].attributes.subject
משוב אישי וקבוצתי

# data[].attributes.body
ראש הצוות ייתן משוב אישי לכל עובד על ביצועיו בתרגולים ועל מעורבותו בלמידה השיתופית. כמו כן יינתן משוב לצוות כולו כיחידה אחת.

# data[].attributes.headline
כל עובד יציין על גבי ה

# data[].attributes.body
כל עובד יציין על גבי המפה, באיזו לשכה הוא החל לעבוד.

היכן הלשכה ממוקמת?

מה מספר העובדים?

מהם השירותים הניתנים לקהל בלשכה?

# data[].attributes.attachment_caption
על העובדים החדשים להעלות יחד בכתב את הטעות המרכזית לדעתן בהחלטת רשות האוכלוסין וההגירה לסרב בקשה למעמד בשל מניעה בטחונית. 

# data[].attributes.headline
מניעה בטחונית בבקשה למעמד בישראל - מה הייתה הטעות המרכזית של רשות האוכלוסין וההגירה? מדוע בית המשפט הפך את ההחלטה.

# data[].attributes.subject
מניעה בטחונית בבקשה למעמד בישראל - מה הייתה הטעות המרכזית של רשות האוכלוסין וההגירה? מדוע בית המשפט הפך את ההחלטה.

# data[].attributes.body
https://www.hamoked.org.il/document.php?dID=Updates2182

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
עורך דין הגירה - דניאל כפיר ומורן לוי

# data[].attributes.attachment_link.title
בדיקת כנות קשר וריאיון זוגי

# data[].attributes.attachment_link.description
הזכות לחיי משפחה וזוגיות בישראל לבני זוג זרים של ישראלים כוללת הסדרת מעמד למבנים רבים של מערכת יחסים