# data[].attributes.body
Gruppa er enige om at felles nasjonal satsing/fokus på et område, bidrar også til at kommunene har fokus på dette. Ja, takk til økt analysekompetanse.

# data[].attributes.headline
Ang støtte og utvikling for å ykkes med kvalitetsutvikling

# data[].attributes.subject
Ang støtte og utvikling for å ykkes med kvalitetsutvikling

# data[].attributes.body
Må ha tilgang til alle data.
Gode integrerte analyseverktøy (hvorfor skal Conexus levere bedre analyser når de drifter elevundersøkelsen??)
Se sammenheng i læringsløpet gjennom barnehage og skole
Indikatorer for tverrfaglighet, forebyggende innsats.
Hvordan får vi ressursinnsatsen i det forebyggende inn i vurderingene av kvaliteten i barnehager, skoler og tjenestene rundt?

# data[].attributes.headline
SVAR: Supplerende spørsmål : Hva trengs /Hva kan vi gjøre?

# data[].attributes.subject
SVAR: Supplerende spørsmål : Hva trengs /Hva kan vi gjøre?

# data[].attributes.body
Kvalitetsutviklingsutvalget må presentere et nytt system som innebærer større grad av tillit til kommunene, mindre kontroll, mindre tidstyver og mindre rapportering og dokumentasjonskrav. Større vekt på veiledning i kvalitetsarbeidet.

Småkommuner bør i større grad jobbe i interkommunalt samarbeid om kvalitetsutvikling.
Det viktigste vi kan gjøre er å strukturere arbeidet og visualisere det.
Lage kortfatta oversikter og rutiner for sentrale prosesser som f.eks. spesialundervisning.
Handlingshjul for spesialundervisning.
Tips til UDIR : Legge alle kartleggingsprøver, NP mm på et sted. Lage ett system for kvalitetssystem for alle, slik at vi ikke trenger å kjøpe systemer i tillegg (Conexus o.a.)

Sigdal, Skiptvet, Krødsherad, Flesberg, Hole, Nore og Uvdal, Kongsbergreg.

# data[].attributes.body
Det vil være stor forskjell i forutsetninger hos skoleeier ifht elevmedvirkning avh av bl.a størrelse på kommune og skoleeiers kompetanse og bakgrunn.
Fredrikstad kommune har utarbeidet en egen "Hovedavtale for elevdemokrati" i samarbeid med mange ulike aktører (inkl. elevene og ungdomsrådet) som beskriver hvordan kommunen skal jobbe for å sikre elevenes rett til medvirkning. (i oppstartsfasen, men virker veldig positivt)

# data[].attributes.body
Opplever ikke at det er så stor spenning mellom skoleeier og skolene. Kommunene på bordet har ingen målinger/prøver utover de som ligger i det nasjonale kvalitetssystemet, men ønsker flere kvalitative data for å få ytterligere informasjon om historiene bak tallene.

# data[].attributes.headline
SVAR : Oppfølging og støtte til ledere i kvalitetsutvikling

# data[].attributes.subject
SVAR : Oppfølging og støtte til ledere i kvalitetsutvikling

# data[].attributes.body
1. Fast årshjul for kvalitetsvurdering og utvikling.
2. Lærende møter
3. Prioritere refleksjon og drøfting i ledermøter.
4. Systemretta tilsyn som er mer retta mot veiledning og ikke kontroll. Skille tilsyn med regeletterlevelse fra kvalitetsutvikling.
5. Samskaping med egne ledere
6. Viktig å prøve å se egen virksomhet i fugleperspektiv/metaperspektiv.
7. Tydligere struktur i organisasjonen, årshjul, oppgavefordeling, alltid god forberedelse

Sigdal, Flesberg, Nore og Uvdal, Krødsherad, Skiptvet, Kongsbergregionen, Hole

# data[].attributes.body
Hva er FORMÅLET med undersøkelsene? Avklart i forhold til brukeropplevelse, profesjonsutvikling, skoleutvikling, tilrettelegging for enkeltelever, skoleeiers ansvar. Feks elevundersøkelsen: hvordan kan skoleleder og skoleeier få ALLE nødvendige data, uten at folkevalgte får samme tilgang. Må ALLE elever kartlegges "hele tiden"? Hvordan måle kvalitet på f.eks spesialundervisning? Hvordan måle både prosesskvalitet og resultatkvalitet? Hvordan finne et gjennomgående kvalitets(vurderings)system for barnehage og skole?

# data[].attributes.body
Opplever at vi som skoleeiere ikke lenger får se andre tall enn det enhver annen kan få ut på elevundersøkelsen og nasjonale prøver. Vi får ikke lenger de detaljene vi fikk tidligere, noe som gjør at arbeidet med å følge opp skolene blir mer tidkrevende da skolene må sende oss detaljerte resultater. Skolene får også færre resultater enn de fikk tidligere. Undersøkelsene blir mindre verdt for oss.

# data[].attributes.headline
Angående spenning mellom skole og skoleeier

# data[].attributes.subject
Angående spenning mellom skole og skoleeier

# data[].attributes.body
Vi opplever ikke dette spenningsforholdet. Opplever at vi jobber godt sammen.

# data[].attributes.body
Ja

# data[].attributes.headline
SVAR : Skole : Forsterking av elevmedvirkning

# data[].attributes.subject
SVAR : Skole : Forsterking av elevmedvirkning

# data[].attributes.body
1. Ha med elever i dialogmøter.
2. Elevenes involvering må bli hensynstatt slik at de opplever at innspillene blir lyttet til.
3. Tips : Spørre elevene om hvordan de ville hatt en undervisningstime hvis de hadde vært lærer.
4. Bruke elevundersøkelsen i dialog med elevråd og klasser og komme fram til noen punkt som er viktige å følge opp. Bruke det i foreldremøter og møter med lederne.
5. Bruke pedagogisk analyse i arbeidet med elevmedvirkning.
Flesberg, Krødsherad, Skiptvet, Hole, Nore og Uvdal, Kongsbergregionen

# data[].attributes.body
Skoleeier drar på skolebesøk og snakker med elevene.

# data[].attributes.headline
SVAR : Skole : Spenning mellom skole og skoleeier

# data[].attributes.subject
SVAR : Skole : Spenning mellom skole og skoleeier

# data[].attributes.body
Vi opplever ikke spenninger mellom skoleledelsen og skoleeier i forhold til dette, men en fortvilelse i forhold til tid og kapasitet til å prioritere dette arbeidet.

I større grad bruke observasjon og dialog i arbeidet med kvalitetsutvikling, skolevandring, systematisk kollegaveiledning etc.

Det blir viktig å dimensjonere dokumentasjonsbehovet slik at det er mulig å gjennomføre godt kvalitetsarbeid.

Det er også en stor utfordring at vi i små kommuner har liten administrasjon, og det samme på mange skoler.

Sigdal, Flesberg, Skiptvet, Hole, Nore og Uvdal, Kongsbergrgionen

# data[].attributes.body
Kompetanseheving er sentralt. Fylkeskommunen jobber aktivt inn mot de videregående skolene, både sentralt gitte satsinger, egne satsinger og kompetanseheving meldt inn som behov fra skolene.

Fokus på lærerens kompetanse- at hen har den kunnskapen som trengs for å kunne mestre sin jobb. Ref. krav i lov og forskrift.

Det er behov for faglighet i opplæringssektoren. Må ha grunnplattform for å utvikle praksis.

Noen har hull i ped.kompetansen sin- det må sikres at disse hullene tettes.

Praksissjokket er reelt- er lærerutdanningen rigget for å håndtere klasserommet?

Behov for kompetanse for å stå trygt i jobben som leder i klasserommet- hva trenger man for å håndtere elevgruppene som er i skolen nå.

Møtet mellom elevenes individuelle behov/ønske/krav for tilpassing

Hvordan sikrer vi kompetansen i de nye fagene? Den faglige utviklingen ligger foran den pedagogiske utviklingen. Gjelder både fag- og teknologisk utvikling.

Intensitet over tid kan være utfordrende å kombinere med de andre kravene som følger av fag- og timefordelingen OG arbeidstidsbestemmelsene. Det kollektive vs. den enkelte- hvordan utvikle profesjonsfelleskapet sammen innenfor de rammene som er satt.

Trenger datagrunnlaget vi har- de kvantitative data må brukes til kvalitativt arbeid. Kvaliteten ligger i brukerhistoriene, må bruke det vi har i utvikling av skolen- både profesjonsfellesskap og elevmedvirkning.

Kvalitetsvurderings-/kvaltetsutviklingssystemet må legge bedre til rette for/forvente reell kvalitetsutvikling gjennom profesjonsfellesskapet som resulterer i reell praksisendring.

Vurderingspraksisen er ulike, og overganger er krevende. Dette får konsekvenser for både elever og opplæringsinstitusjonene. Det er behov for samhandling og systematikk.

# data[].attributes.body
Angående spenning mellom skole og skoleeier

Hvordan kan et nytt system for kvalitetsutvikling bidra til å balansere behovene til den enkelte skole (for hverdagsrettet informasjon, tillit til skoleledelsen og i profesjonsfellesskapet) med skoleeiers styringsansvar? For eksempel når det gjelder i valg av informasjonskilder og data og/eller elementer i et fremtidig system for kvalitetsutvikling?

# data[].attributes.body
Angående forsterkning av elevmedvirkning

I nytt forslag til Opplæringslov er bestemmelsene om elevmedvirkning styrket, og elevrollen har i det siste beveget seg mot en mer involvert og deltakende rolle. Hvordan kan skoleeier bidra til å sikre elevmedvirkning i arbeidet med kvalitetsutvikling, på skole- og eiernivå?

I hvilken grad har skoleeiere de nødvendige forutsetningene til å forvalte elevmedvirkning i kvalitetsutvikling på skole og i kommune?

# data[].attributes.headline
Svar: Angående forsterkning av elevmedvirkning

# data[].attributes.subject
Svar: Angående forsterkning av elevmedvirkning

# data[].attributes.body
Det må jobbes med begrepet slik at alle - fra stat til kommune og skole og elever og foresatte - forstår hva begrepet innebærer.
Det er forskjell på å snakke om elevmedvirkning for en lærer i klasserommet, og elevmedvirkning for en rektor med elevrådet, og elevmedvirkning (inkl barnekonvensjonen) for skoleadministrasjonen.
Skal elevene medvirke i klassen på individnivå? eller i et profesjonsfellesskap?
Skal elevrådet medvirke på skolenivå? Ikke styre profesjonsfellesskapet i den enkelte klasse?

# data[].attributes.body
På hvilke områder kjenner kommunene seg igjen i det bildet som utvalget tegner om behov/utfordringer på kommune/skoleeiernivå? Kan bildet overføres til barnehageområdet, eller er det veldig annerledes?

# data[].attributes.body
Kjenner oss igjen!
Er andre problemstillinger i barnehagen - selv om det er kvalitetsutviklingsbehov som er likt

# data[].attributes.body
Det finnes ingen oppskrift på å lykkes med kvalitetsheving/profesjonsutvikling, men flere oversiktsstudier peker på felles komponenter som høyner sjansen for å lykkes.

-  Dere utfordres herved til kritisk å vurdere hvor mange av komponentene som Ratib har snakket om i dag er godt implementert i deres barnehager, skoler, SFO, og i hvor mange av dem.

- Hvorfor er det færre enn vi hadde håpet?

# data[].attributes.body
Det vi trenger mer av:
Hele tiden jakte på å bli bedre. Indre motivasjon og driv hos ansatte for å gjøre dette.
Løfte profesjonstenking: Hva er egentlig jobben vår? Den består ikke bare av å levere fag i klasserommet, men også hvordan gjøre det i et fellesskap

# data[].attributes.body
Statsforvalteren har hatt analysekompetanse som tema på flere av våre samlinger. Vi ønsker å bli bedre på dette arbeidet, og samarbeide tettere med kommunene om dette tema. Til høsten kommer utvalget med sitt endelige forslag. Er det interesse for at Statsforvalteren jobber tettere med noen kommunerepresentanter (og KS) om å se nærmere på hvordan vi kan bruke våre felles arenaer til kompetanseheving og oppfølging av utvalgte forslag i den endelige rapporten?

# data[].attributes.body
Ja

# data[].attributes.body
Hvilken oppfølging og støtte tenker dere er viktig for ledere å ha for å lykkes med kvalitetsutvikling? Hvordan kan dere gjøre dette på en bedre måte enn i dag?