# data[].attributes.headline
Videoer om norskprøven: Norsklærer Karense

# data[].attributes.subject
Videoer om norskprøven: Norsklærer Karense

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Norskprøven måler språkferdigheter på nivå A1, A2, B1 og B2. Nivåene er fra Det felles Europeiske rammeverket for språk.

Til delprøven i skriftlig framstilling og til delprøven i muntlig kommunikasjon melder du deg opp til en prøve på nivå A1-A2, A2-B1 eller B1-B2. Egenvurdering og vurderingsskjemaene kan være til hjelp for å velge riktig prøve.

Dette er en enkel forklaring på hva nivåene betyr:

A1

Du kan forstå og bruke kjente, dagligdagse ord og uttrykk. Du kan delta i en samtale på en enkel måte hvis samtalepartneren snakker langsomt og tydelig og hjelper deg.

A2

Du kan delta i enkle samtaler om vanlige og praktiske aktiviteter som du kjenner. Du kan lese og forstå korte, enkle tekster knyttet til ditt arbeid. Du kan skrive korte, enkle beskjeder og fortelle om opplevelser og hendelser med enkle fraser og setninger.

B1

Du kan forstå hovedpunktene i klar tekst og tale om kjente emner som du ofte møter i forbindelse med arbeid, skole og fritid. Du kan klare deg i de fleste situasjoner som kan oppstå, og kan skrive enkle tekster om kjente emner og kort forklare og begrunne meninger og planer.

B2

Du kan forstå hovedinnholdet i komplekse eller akademiske tekster, også faglige drøftinger innenfor ditt eget fagområde og kan delta i samtaler med et relativt spontant og flytende språk, og du kan skrive klare, detaljerte og argumenterende tekster om et vidt spekter av emner.

Hva må jeg gjøre for å få bedre resultat?

For å nå et høyere nivå, må du forbedre språket på mange måter:

Du må kunne bruke språket mer fleksibelt og mer presist, i flere (uvante) situasjoner, og om flere emner.

På høyere nivåer forstår du talespråk også når det er bakgrunnslyd eller flere som snakker samtidig. Du kan lese lange tekster, også når strukturen ikke er så klar.

En lærer kan forklare og gi råd om hva du skal gjøre for å bli enda bedre og komme til neste nivå.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forberede deg til norskprøven? Her kan du øve på ulike oppgavetyper innen lytte, lese og skrive for A1-A2, A2-B1, B1-B2.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange barn av innvandrere møter ofte på spørsmål om utseende, røtter og identitet. Hvordan er det å leve mellom to kulturer?

# data[].attributes.attachment_link.description
Tre mennesker født på samme dag. Tre liv som tar ulike retninger og flettes sammen av små og store hendelser i historien som handler om oss alle.

# data[].attributes.body
Logg inn med deltajobb.elev    tv2skole

Gå til nyheter, velg voksenopplæring

# data[].attributes.attachment_link.description
Elevkanalen bringer verden inn i klasserommet. Hele Norges læremiddelportal med nyheter og fag til alle trinn.

# data[].attributes.attachment_link.description
© Fagbokforlaget | Kanalveien 51 | 5068 Bergen | Ordretelefon: 55 38 88 38 | Ordrefaks: 55 38 88 39 | ordre@fagbokforlaget.no | Cookies | Personvern

# data[].attributes.attachment_link.description
Er du interessert i å lære norsk, engelsk eller ta samfunnsfagkurset 50 timer på nett? Send oss en melding i dag og vi tar kontakt med deg.

# data[].attributes.body
navnetdittyrkesnorsk

Yrkesnorsk1

# data[].attributes.body
Det er mange hytter i norsk natur. Skriv en tekst der du ser på fordeler og ulemper med dette.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det måtte også Bjarte og kompisene hans.

Dette er Holtardalen i Rauland i 2004.

Slik ser det ut i 2021.

Her er et bilde av Sjusjøen i Hedmark fra 2001.

Dette er fra 2021. Hva med framtiden?

Nå, i 2022, er arbeidet fortsatt ikke ferdig.

Den nye hjørnesteinen

Starten på et svar

Det viser seg at tallet vi er på jakt etter ikke er like lett å finne for alle kommuner. Mange har rett og slett ikke oversikt.

Men vi nærmer oss noe etter å ha fått inn bekreftede tall fra 207 kommuner.

Totalt er det snakk om 327.850 dekar fordelt på kommunene som har svart på NRKs henvendelser. Det tilsvarer et område på størrelse med Mjøsa, Norges største innsjø.

Siden vi kun har tall fra 58 prosent av landets kommuner, er det faktiske tallet antakeligvis vesentlig høyere.

Men hva betyr egentlig dette?

På et kontor hos Telemarksforskning i Bø sitter en tydelig overrasket forsker.

- Rart å se på det som noe negativt

Uklar framtid
- Men hvis man skal holde liv i bygdene i framtiden - er det så galt å bygge noen tusen hytter til?
- Hvis vi ønsker å bevare naturen, må vi sørge for at presset på den ikke blir for høyt.

For det er ingen som kan si sikkert hva følgene vil bli. Heller ikke forskerne.

- Vi vet ikke hva vi har hatt, hva vi har nå eller hva vi har planlagt for i framtiden, sier Marianne Singsaas.
Under kan du søke opp din egen kommune. Tabellen under viser oversikten over tallene kommunene har gitt oss. Mange av kommunene har kommet med et grovt anslag over hvor store områder som totalt er avsatt til framtidig hyttebygging. Noen har svart i form av antall ubebygde hyttetomter. Da har vi bedt dem om å gjøre et anslag for hvor stort område dette utgjør i dekar. Der vi ikke har fått svar på det, har vi regnet tomtene om til dekar med utgangspunkt i hvor stort område den aktuelle kommunen mener en gjennomsnittlig størrelse for en hyttetomt er.

Slik har vi jobbet med å kartlegge framtidig hyttebygging

Vi har spurt alle kommunene i landet om hvor stort ubebygd areal de har avsatt til fritidsbebyggelse.

Vi har bedt om tall fordelt på reguleringsplan, kommunedelplan og kommuneplan, oppgitt i dekar.

I mange kommuner har vi gått flere runder for å få tall for de ubebygde områdene.

Vi har fått bekreftede svar fra 205 av 356 kommuner. Av kommunene vi ikke har fått tall fra, har noen kommuner svart at de ikke har ressurser til å finne tallene for oss. Andre kommuner har ikke oversikt, og kan derfor ikke svare. Det er også noen kommuner som ikke har svart i det hele tatt, til tross for purringer.

Vi har forsøkt å la være å ta med LNFR-områder med spredt hyttebygging, for at ikke tallet vi endte opp med skulle bli urealistisk høyt.

I enkelte kommuner er det vanskelig å finne nøyaktige tall. I mange tilfeller har vi da fått hjelp fra kommunene til å lage et overslag.

Noen kommuner har oppgitt antall ubebygde hyttetomter i stedet for antall dekar. Da har vi bedt dem om å gjøre et anslag for hvor stort område dette utgjør i dekar. Der vi ikke har fått svar på det, har vi regnet tomtene om til dekar med utgangspunkt i hvor stort område den aktuelle kommunen mener en gjennomsnittlig størrelse for en hyttetomt er.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvor store områder er satt av til hyttebygging i Norge?

# data[].attributes.attachment_link.description
Det måtte også Bjarte og kompisene hans. Dette er Holtardalen i Rauland i 2004. Slik ser det ut i 2021. Her er et bilde av Sjusjøen i Hedmark fra 2001. Dette er fra 2021. Hva med framtiden? Nå, i 2022, er arbeidet fortsatt ikke ferdig.

# data[].attributes.body
A2 Skriv en tekst til bildet

A2 Skriv en tekst om en ferie du har vært på

A2/ B1 Du var på hotell i påsken, men er ikke fornøyd med servicen på hotellet. Skriv en klage til hotellet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finner du lenker til fortellinger og bøker på flere språk, både tekster og innlest lyd, som egner seg for barn, elever og voksne. Alt er gratis.

# data[].attributes.body
Gå til eportal.fagbokforlaget.no

Logg inn med mailadressen din Passord Deltawø1 eller ditt eget passord