# data[].attributes.headline
Польські та єврейські рухи

# data[].attributes.subject
Польські та єврейські рухи

# data[].attributes.body
* 1863- 1864 рр.- Найбільш сприятливі умови для розгортання польського національно-визвольного руху.
* У другій половині XIX ст. виникли нові напрямки в польському русі - людовий (народний, або селянський) і соціалістичний.
* Галицькому сейму в цій системі належала визначальна роль.
* Політичними суперниками стальчиків були східногалицькі консерватори, краківські та львівські ліберал-демократи.
* Крім української та польської, впливовою громадою була єврейська. У 1880 р. вона складала 11,52 % населення.
* Наприкінці XIX — на початку XX ст. характерною особливістю Галичини стало зростання єврейської громади на селі.

# data[].attributes.body
* 60-ті рр. XIX ст. слов’янські народи Австрійської імперії створювали культурно-освітні товариства для підняття освітнього рівня населення.
* 2 вересня 1868 р. австрійський уряд дозволив відкрити товариство «Просвіта».
*Основним напрямком діяльності стало книгодрукування.
* Першою було видано «Читанку для сільських людей» під назвою «Зоря».
* В 1876 і 1891 рр. приймалися нові статути, які перетворили «Просвіту» на впливову організацію.
* У 1897 р. діяли 18 філій товариства, 522 читальні, 146 крамниць, 124 позичкові каси й 60 комор.
* важливим здобутком «Просвіти» стало те, що до кінця XIX ст. кількість неписьменних скоротилася на 16 %.

# data[].attributes.body
* На початку 60-х рр. XIX ст. в українському русі виник напрямок народовський.
* Можна виділити 2 етапи: перший (60-ті рр. ХІХ ст. — 1879 р.) другий (1879—1890-ті рр.)
* Проповідували ідеї національного відродження, започатковані «Руською трійцею» та діячами з Наддніпрянської України.
* Першу громаду організував у 1863 р. Д. Танячкевич.
* У 1861 р. заснували «Руську бесіду», а згодом її театр, який став першим українським професійним театром.
* 1873 р. у Львові організували Товариство ім. Шевченка.
* Першим політичним актом стало видання газети для селян «Батьківщина» за редакцією Ю. Романчука.
* У 1885 р. заснували політичну організацію Народна рада, на чолі якої став Ю. Романчук.
* Перші загальні збори відбулися 2 лютого 1888 р.

# data[].attributes.headline
                Старорусини та москвофіли

# data[].attributes.subject
                Старорусини та москвофіли

# data[].attributes.body
* 50—70-х рр. XIX ст. - посилився русинський напрямок, відгалуженням якого стало москвофільство.
* Соціальну базу течії становили духовенство, поміщики, чиновники, інтелігенція.
* Визнаними лідерами москвофілів були: Д.Зубрицький, Б. Дідицький, І. Наумович, М. Качковський; К. Богатирець, А. Добрянський.
* Значну роль у становленні ідей відіграло греко- католицьке духовенство.
* Уперше політичного значення старорусинська течія набула в 1866 р.
* Для поширення своїх ідей старорусини розгорнули широку культурно-просвітницьку діяльність. Створювалися читальні, бібліотеки, школи, різноманітні товариства.
*У 1870 р. заснували політичну організацію Руську раду.
* Друкованими органами Руської ради були журнал «Слово» , газети «Руська рада» , «Наука»

# data[].attributes.headline
Галицький сейм

# data[].attributes.subject
Галицький сейм

# data[].attributes.body
* Законодавчою основою були два документи: Крайовий статут і Сеймова виборча ординація 1861 р.
* Повноваження  визначені лише 1873 р.
* Складався зі 150 послів від шести суспільних категорій.
* Українці теоретично могли отримати лише
третину місць. 51 мандат, здобули під час перших виборів 1861 р.
* Подальші вибори відзначалися зменшенням
українського представництва.
* У 1883 р. воно було найменшим — 12 послів.

# data[].attributes.headline
Конституційні реформи 60-х рр. ХІХ ст. в Австрійській імперії

# data[].attributes.subject
Конституційні реформи 60-х рр. ХІХ ст. в Австрійській імперії

# data[].attributes.body
* 1848- 1849 рр.- революція спричинила зміни, які завершилися перетворенням Австрійської імперії на конституційну Австро-Угорську монархію.
* Найвпливовішими силами були національні еліти (угорська, чеська, польська).
* 1867 р. було укладено компромісну австро-угорську угоду.
* Австрійська імперія перетворилася на Австро-Угорську монархію. Імперію було розділено на австрійську частину - Цислейтанію  та угорську частину - Транслейтанію.
* Незважаючи на недосконалість, конституційні реформи 60-х рр. XIX ст. мали далекосяжні наслідки:
1) створили підґрунтя для розгортання національно-політичних рухів;
2) всім народам імперії було відкрито шлях до здобутків європейської демократії;
3) відбулося утвердження парламентаризму.

# data[].attributes.headline
               Суспільно-політичне життя на західноукраїнських землях у 60-80-ті рр. ХІХ ст.     

# data[].attributes.subject
               Суспільно-політичне життя на західноукраїнських землях у 60-80-ті рр. ХІХ ст.     