# data[].attributes.headline
DAN POBJEDE I DOMOVINSKE ZAHVALNOSTI, DAN HRVATSKIH BRANITELJA 5.8.

# data[].attributes.subject
DAN POBJEDE I DOMOVINSKE ZAHVALNOSTI, DAN HRVATSKIH BRANITELJA 5.8.

# data[].attributes.body
Taj dan obilježava vojnu pobjedu u Domovinskom ratu, ima veliko povijesno i emotivno značenje za hrvatski narod. Posebno obilježava Operaciju Oluja kojom je oslobođen velik dio okupiranog teritorija, uključujući Knin, koji je bio simbol srpske pobune. Dan hrvatskih branitelja odaje počast svim hrvatskim braniteljima koji su sudjelovali u obrani i stvaranju samostalne Hrvatske.

# data[].attributes.body
Nakon 87 dana opsade, Vukovar pada u ruke JNA i srpskih paravojnih snaga. Tisuće civila je ubijeno ili odvedeno u logore. Počinjeni su strašni zloćini, uključujuću pokolj na Ovčari, gdje je ubijeno više od 200 ranjenika i civila. Poginulo je 879 hrvatskih vojnika i 770 ih je ranjeno. Procjenjuje se da je ubijeno oko 1100 civila, uključujući 89 djece. Oko 2600 branitelja i civila smatra se nestalim. Pad Vukovara postao je simbol patnje, otpora i hrabrosti.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Dogodilo se na danasnji dan Domovinski Rat

# data[].attributes.body
Ovim sporazumom izbjegla se operacija Grom, kojom se trebao osloboditi teritorij Hrvatskog Podunavlja. U toj operaciji pretpostavlja se da bi stradalo mnogo ljudi. Zato je ovim dogovorom potpisano mirno vraćanje Hrvatskog Podunavlja i izbjegnuta je moguća tragedija. Time je završena vojna faza rata.

# data[].attributes.body
Hrvatska vojska u dvodnevnoj akciji oslobađa zapadnu Slavoniju. U manje od 32h, oko 7200 pripadnika hrvatske vojske oslobodilo je 500km2 teritorija. Hrvatski gubitci bili su 51 poginulih i 162 ranjenih. Bila je to prva veća i uspješna vojna operacija nakon višegodišnjih sukoba.

# data[].attributes.attachment_link.title
Operation Flash 1995 - Operacija Bljesak 1995

# data[].attributes.body
Hrvatski Sabor donosi odluku o izlasku iz SFRJ. Iako je ta odluka bila povijesna, zbog međunarodnog pritiska morala je biti privremeno odgođena kroz Brijunsku deklaraciju.

# data[].attributes.attachment_caption
Plakat Franje Tuđmana na prvim višestranačkim izborima

# data[].attributes.headline
PRVI VIŠESTRANAČKI IZBORI U HRVATSKOJ 1990.

# data[].attributes.subject
PRVI VIŠESTRANAČKI IZBORI U HRVATSKOJ 1990.

# data[].attributes.body
Nakon više od 45 godina jednopartijskog sustava, održani su prvi demokratski izbori. Prvi krug se održao 22.4.1990., dok se drugi održao 6.5.1990. Građani su prvi put mogli mogli birati između više političkih stranaka, što je označilo kraj komunističke vladavine.

# data[].attributes.body
Samostalna Hrvatska označava razdoblje kada Hrvatska izlazi iz sastava bivše Jugoslavije i postaje neovisna, međunarodno priznata država. Taj proces uključuje političke promjene, donošenje novog ustava, rat za neovisnost, međunarodna priznanja i teritorijalno oslobođenje.

# data[].attributes.body
U mnogim državama Istočne Europe srušeni su komunistički režimi, što je dovelo do velikih promjena i u Jugoslaviji. Te promjene otvorile su prostor za uvođenje demokracije i višestranačja u Hrvatskoj.

# data[].attributes.headline
POBJEDA HDZ-a I DOLAZAK FRANJE TUĐMANA NA VLAST 1990.

# data[].attributes.subject
POBJEDA HDZ-a I DOLAZAK FRANJE TUĐMANA NA VLAST 1990.

# data[].attributes.body
Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) pobjeđuje na izborima, a Franjo Tuđman postaje vođa Hrvatske. HDZ je zagovarao hrvatsku samostalnost, i zato je njegova pobjeda bila važan korak prema izlasku iz Jugoslavije.

# data[].attributes.headline
DONOŠENJE NOVOG USTAVA RH - BOŽIĆNI USTAV 22.12.1990.

# data[].attributes.subject
DONOŠENJE NOVOG USTAVA RH - BOŽIĆNI USTAV 22.12.1990.

# data[].attributes.body
U prosincu 1990. donesen je novi Ustav Republike Hrvatske kojim se Hrvatska proglašava demokratskom i neovisnom državom. Time službeno počinje odvajanje od Jugoslavije.

# data[].attributes.body
Sukobi započinju kada pobunjeni Srbi u Hrvatskoj, uz pomoć JNA, postavljaju blokade od balvana i kamenje na prometnicama što je usred turističke zone uzrokovalo značajne gospodarske štete. Balvan revolucija bio je ključni događaj koji je označio početak oružanih sukoba.

# data[].attributes.attachment_link.title
TV kalendar: Prve barikade - balvan revolucija

# data[].attributes.body
EU tražila Hrvatsku da odgodi neovisnost na tri mjeseca. Time se pokušao spriječiti rat, ali sukobi u Hrvatskoj su već trajali.

# data[].attributes.body
JNA napada povijesni, UNESCO-m zaštićen grad, što izaziva međunarodnu osudu. Napadi su krenuli 1.10.1991., a završili u svibnju 1992. Cilj im je bio priključiti jug Hrvatske velikosrpskom planu. "Crni petak" bio je najteži dan napada, 6.12.1991. kada je stara gradska jezgra teško bombardirana.

# data[].attributes.body
25.8.1991. Započela je bitka za Vukovar, bila je to najduža i najkrvavija bitka Domovinskog rata.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
MORH Ministarstvo obrane Republike Hrvatske

# data[].attributes.headline
HRVATSKA JE MEĐUNARODNO PRIZNATA 15.1.1992.

# data[].attributes.subject
HRVATSKA JE MEĐUNARODNO PRIZNATA 15.1.1992.

# data[].attributes.body
Njemačka, Italija i brojne druge

europske i svjetske zemlje priznaju Hrvatsku kao neovisnu državu. To je veliki uspjeh i potvrda hrvatske borbe za neovisnost.

# data[].attributes.headline
HRVATSKA POSTAJE ČLANICA UN-a 22.5.1992.

# data[].attributes.subject
HRVATSKA POSTAJE ČLANICA UN-a 22.5.1992.

# data[].attributes.body
Ujedinjeni narodi primaju Hrvatsku kao punopravnu članicu. Time je i formalno potvrđen međunarodni status hrvatske države.

# data[].attributes.body
Najveća i najvažnija vojna operacija Domovinskog rata. U samo četiri dana oslobođena je većina okupiranog teritorija. Oko 200 000 pripadnika hrvatske vojske oslobodilo je 10400km2 teritorija uključujući Knin. Hrvatski gubitci bili su 196 poginulih, najmanje 1100 ranjenih i 15 nestalih. Operacija je označila kraj rata.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oluja - najsjajnija vojna operacija u povijesti Hrvatske, 05.08.2020.

# data[].attributes.body
Uvedeni su nacionalni simboli –> hrvatski grb (šahovnica, a kasnije i kruna) i zastava (crveno-bijelo-plava). Time je Hrvatska dobila identitet samostalne države.

# data[].attributes.attachment_caption
Valuta koja se u Hrvatskoj koristila od 1994. do 2023.

# data[].attributes.body
Kuna postaje službena valuta umjesto hrvatskog dinara. Time je Hrvatska učvrstila svoju financijsku neovisnost i maknula se od jugoslavenskog sustava.

# data[].attributes.body
Prva hrvatska žrtva Domovinskog rata bio je Josip Jović. Član Specijalne jedinice policije poginuo je tijekom akcije Plitvice poznate kao Krvavi Uskrs kada su hrvatske snage pokušale preuzeti kontrolu nad Plitvičkim jezerima od srpskih pobunjenika.

# data[].attributes.body
1990. Izabran za predsjednika Hrvatske. Bio predsjednik Hrvatske od 1990. do 1999. Rođen je 14.5.1922., a umro 10.12.1999. Ima ključnu ulogu u vođenju zemlje tijekom rata i osamostaljivanju Hrvatske.

# data[].attributes.body
Napad kod Obrovca, u noći 23.11.1990. trojica hrvatskih policajaca upala su u zasjedu gdje je poginuo 27-godišnji Goran Alavanja, hrvatski srbin. Bitka za Pakrac 1.3.-3.3.1991. bio je prvi otvoreni naoružani sukob između hrvatske policije i srpskih pobunjenika. Sukob je prošao bez poginulih, ali smatra se početkom Domovinskog rata. Krvavi Uskrs. Pokolj u Borovu selu 2.5.1991. kada su hrvatski policajci pokušali zamijeniti jugoslavensku zastavu hrvatskom u Borovu selu što je dovelo do sukoba. Ubijeno je 12 hrvatskih policajaca.

# data[].attributes.body
Južno bojište je značajno jer je cilj operacija bio osloboditi jug Hrvatske i deblokirati Dubrovnik. Spriječeno je odsijecanje juga Hrvatske od ostatka zemlje što je spasilo hrvatski turizam.

# data[].attributes.body
Cilj operacije bio je oslobođenje zadarskog zaleđa i ponovo kopneno povezati sjever i jug Hrvatske. U zoru 22.1. sve grane hrvatske vojske zajedno su pokrenule napad i u prva tri dana oslobodile oko 100km2 teritorija. No nažalost, iako je operacija bila uspješna, do kraja ožujka 1993., poginulo je 127 hrvatskih branitelja, a ranjeno ih je više od 300.

# data[].attributes.body
Glavni cilj operacije bio je ukloniti prijetnje u Gospiću i osloboditi sela Divoselo, Lički Čitluk i Počitelj. Operacija je započela 9.9.1993. kada su hrvatske snage krenule u napad i ubrzo oslobodile sva glavna sela. Operacija je rezultirala osvojanjem oko 48km2 teritorija i uklananjem prijetnje u Gospiću. Nakon operacije zabilježeni su mnogi ratni zločini nad srpskim civilima.

# data[].attributes.body
United Nations Protection Force bila je mirovna misija UN-a na području bivše Jugoslavije čiji su glavni ciljevi sprječavanje sukoba između zaraćenih strana, zaštita civila, nadziranje primirja, osiguranje humanitarne pomoći i nadzor nad zaštićenim zonama. UNPROFOR je imao vojnike iz 40-ak zemalja svijeta, uključujući Kanadu, Francusku, Indiju, Rusiju, Švedsku, Ukrajinu itd.