# data[].attributes.headline
1. Primjeri kojih povijesnih ličnosti Raskoljnikov opravdava svoju teoriju

# data[].attributes.subject
1. Primjeri kojih povijesnih ličnosti Raskoljnikov opravdava svoju teoriju

# data[].attributes.body
Raskoljnikov svoju teoriju opravdava povijesnim primjerima Napoleona i drugih velikih vođa npr. Muhamed, Likurg i Solon. On smatra da su takve ličnosti, zbog svoje genijalnosti ili povijesne uloge, imali pravo prekoračiti moralne norme i počiniti zločine u ime višeg cilja.

# data[].attributes.headline
Tradicionalno realističko i moderno u romanu( 1. Protumačite realističke stilske karakteristike romana prateći zadane odrednice:društveno-socijalna tematika)

# data[].attributes.subject
Tradicionalno realističko i moderno u romanu( 1. Protumačite realističke stilske karakteristike romana prateći zadane odrednice:društveno-socijalna tematika)

# data[].attributes.body
Društveno-socijalna tematika:

Roman prikazuje siromaštvo, društvenu nepravdu i borbu pojedinca s okolinom. Raskoljnikov je simbol osiromašenog intelektualca koji pati zbog društvenih okolnosti.

2. Slika gradske sredine:

Petersburg je prikazan mračno i tjeskobno – kao odraz unutarnjih stanja likova. Prostori su prljavi, skučeni i depresivni. Likovi su tipični za svoje društvene slojeve: siromašni studenti, prostitutke, alkoholičari, korumpirani bogataši.

3. Socijalno-psihološka motivacija likova:

Postupci likova proizlaze iz socijalnih uvjeta i psiholoških stanja. Raskoljnikov ubija zbog filozofije i siromaštva, ali ga muči savjest. Ostali likovi također pokazuju duboku psihološku razrađenost.

# data[].attributes.headline
1. Motivacije su zločina različite. Razumijete li Raskoljnikovljeve pobude?

# data[].attributes.subject
1. Motivacije su zločina različite. Razumijete li Raskoljnikovljeve pobude?

# data[].attributes.body
Raskoljnikov smatra da je ubojstvo starice opravdano jer ju vidi kao “beskorisno” biće koje iskorištava siromašne i slabiće. Vjeruje da bi, uklanjanjem nje, mogao pomoći sebi i drugima. Njegova ideja nadčovjeka temelji se na mišljenju da “veliki ljudi” imaju pravo prekršiti moralne zakone za viši cilj. Motiv je djelomično “ideološki”, ali i osoban iz bijede i očaja.

# data[].attributes.body
1. S kojim je problemom povezan Aljonin lik?

Predstavlja zlu i pohlepnu babu koja se bogati iskorištavanjem siromašnih ljudi.

2. Prokomentiraj na koji problem ukazuje lik Sonje i osuđuješ li je kao čitatelj?

Lik Sonje ukazuje na problem siromaštva, prostitucije i društvene nepravde. Ona je prisiljena prodavati svoje tijelo kako bi prehranila svoju obitelj. Kao čitatelj ne osuđujem Sonju zato što su njezine namjere nesebične.

3. Na koji problem ukazuje lik Marmeladova i njegove obitelji?

Marmeladov i njegova obitelj simobliziraju socijalnu bijedu, alkoholizam i siromaštvo.

# data[].attributes.body
2.Koje moralne i intelektualne dvojbe provocira polemika između Porfirija i Raskoljnikova?

Raskoljnikov opravdava ubojstvo teorijom o posebnim ljudima, a Porfirij ga dovodi u sumnju postavljajući mu moralna pitanja. Time pokazuje da teorija ne vrijedi jer Raskoljnikov ipak osjeća krivnju.

# data[].attributes.headline
2. Promotrite razvoj fabule - kompozicijsko ustrojstvo romana.

# data[].attributes.subject
2. Promotrite razvoj fabule - kompozicijsko ustrojstvo romana.

# data[].attributes.body
Struktura romana- podijeljen je na šest dijelova i epilog

I. dio – Upoznavanje s glavnim likom (Raskoljnikov), njegova teorija i psihološke pripreme za zločin.

II. dio – Ubojstvo starice i njezine sestre, početak Raskoljnikove unutarnje krize.

III. dio – Posljedice zločina, susreti s drugim likovima (Sonja, Razumihin, Porfirij).

IV. dio – Pojačana policijska istraga, Raskoljnikov sve više tone u psihičku nestabilnost.

V. dio – Svidrigajlov kao Raskoljnikova suprotnost, ključni filozofski i moralni sukobi.

VI. dio – Priznanje zločina, kulminacija moralne i duhovne borbe.

Epilog – Osuda i život u Sibiru, početak Raskoljnikove duhovne obnove.

# data[].attributes.headline
4. Postaje li Sonja prema vašem mišljenju moralno nadmoćna Raskoljnikovu i njegovim "intelektualnim konstrukcijama"?

# data[].attributes.subject
4. Postaje li Sonja prema vašem mišljenju moralno nadmoćna Raskoljnikovu i njegovim "intelektualnim konstrukcijama"?

# data[].attributes.body
Da, Sonja kroz svoju poniznost, ljubav i vjeru postaje moralno nadmoćnija od Raskoljnikova. Dok njegove intelektualne konstrukcije vode samo do osamljenosti i patnje, Sonjina vjera i suosjećanje pružaju istinsku utjehu i put iskupljenja dok Raskoljnikovova teorija vodi u propast i na kraju knjige, upravo njezina ljubav ga spašava i tjera ga da prizna krivnju.

# data[].attributes.headline
1.Primjeri kojih povjesnih ličnosti Raskoljnikov opravdava svoju teoriju

# data[].attributes.subject
1.Primjeri kojih povjesnih ličnosti Raskoljnikov opravdava svoju teoriju

# data[].attributes.body
Raskoljnikov svoju teoriju opravdava povijesnim primjerima Napoleona i drugih velikih vođa npr. Muhamed, Likurg i Solon. On smatra da su takve ličnosti, zbog svoje genijalnosti ili povijesne uloge, imali pravo prekoračiti moralne norme i počiniti zločine u ime višeg cilja.

# data[].attributes.headline
3. Usporedi Sonjinu religioznu životnu ideju kršćanske poniznosti s Raskoljnikovljevom idejom o moći i pravu na zločin.

# data[].attributes.subject
3. Usporedi Sonjinu religioznu životnu ideju kršćanske poniznosti s Raskoljnikovljevom idejom o moći i pravu na zločin.

# data[].attributes.body
Sonjina kršćanska poniznost temelji se na ljubavi, žrtvi i vjeri u iskupljenje kroz patnju, dok se Raskoljnikovljeva ideja o moći i pravu na zločin temelji na tome da izvanredni ljudi imaju pravo na zločin ako je zbog nekog višeg cilja.

# data[].attributes.headline
3. Odredite ulogu unutarnjega monologa, snova i halucinantnih slutnji (predosjećaja) u razvoju glavnoga lika.

# data[].attributes.subject
3. Odredite ulogu unutarnjega monologa, snova i halucinantnih slutnji (predosjećaja) u razvoju glavnoga lika.

# data[].attributes.body
U romanu Zločin i kazna unutarnji monolog, snovi i halucinacije pomažu nam da bolje razumijemo Raskoljnikova osjećanja i misli. Kroz monologe vidimo kako se stalno preispituje i muči zbog zločina. Snovi otkrivaju njegovu grižnju savjesti i strah, a halucinacije pokazuju koliko je psihički loše. Sve to pokazuje njegovu unutarnju borbu i kako se polako mijenja kao osoba.

# data[].attributes.body
1. Što prema vašem mišljenju, motivira Raskoljnikovljevu preobrazbu u mistika koji prihvaća ideju kršćanske pomirbe i poniznosti?

Raskoljnikovljevu preobrazbu u mistika motivira krivica i savjest, Sonjina vjera i njena spremnost da nosi tuđe patnje bez osude te ljubav prema Sonji.

2. Pronađite ulomke u kojima se očituju osnovni sukobi u romanu: patnja-pobuna, etička podvojenost društva (dobro-zlo).

Situacija: Raskoljnikov nakon ubojstva osjeća krivnju i počinje patiti.

Objašnjenje: Iako je mislio da ima pravo ubiti, ne može podnijeti grižnju savjesti. Njegova patnja pokazuje da nije mogao pobjeći od svoje savjesti.

Situacija: Raskoljnikov govori da je ubio babu kako bi pomogao drugima.

Objašnjenje: Pokušava zlo (ubojstvo) prikazati kao nešto dobro. Time se vidi kako ljudi u društvu miješaju što je ispravno, a što nije.

3. Koji likovi u romanu simboliziraju dobri i zlo?

Likovi nisu jednostavno podijeljeni na dobre i zle, već su složeni, duboko psihološki razrađeni, i često sadrže elemente obje krajnosti.Sonja Marmeladov simbolizira čisto dobro. Iako je prisiljena na prostituciju zbog siromaštva, ona zadržava unutarnju čistoću, vjeru i suosjećanje.S druge strane, zlo u romanu se prikazuje kroz likove poput Svidrigajlova i Lužina. Svidrigajlov i Lužin prikazuju loše likove jer su sebični, nemoralni i bez suosjećanja. Svidrigajlov iskorištava druge radi užitka, dok Lužin koristi novac i lažnu moralnost da bi manipulirao ljudima. U Raskoljnikovu vidimo i dobro i zlo. Iako je počinio zločin ima potrebu za iskupljenjem i suosjećamjem.

4. Koja je funkcija ženskih likova u romanu?

Ženski likovi u romanu Zločin i kazna imaju važnu ulogu – predstavljaju moral, suosjećanje i snagu u patnji. Sonja simbolizira vjeru, dobrotu i oprost te pomaže Raskoljnikovu putu prema pokajanju. Dunja pokazuje dostojanstvo i hrabrost te žrtvu za obitelj, dok Katerina Ivanovna prikazuje kako siromaštvo i nepravda mogu uništiti čovjeka. Sve one zajedno suprotstavljene su nasilju, zločinu i hladnom razumu, te predstavljaju savjest i ljudskost u romanu.

# data[].attributes.headline
2. Kada i u kojim se situacijama Raskoljnikov odaje? Komu sve priznaje zločin prije “službenoga” priznanja?

# data[].attributes.subject
2. Kada i u kojim se situacijama Raskoljnikov odaje? Komu sve priznaje zločin prije “službenoga” priznanja?

# data[].attributes.body
Odaje se kroz čudno ponašanje, sanjarenja i ispade. Priznaje zločin Sonji jer joj vjeruje i osjeća da ga razumije, ima povjerenje u nju.

# data[].attributes.body
Koje psihološke, filozofsko-intelektualne i etičke dvojbe dolaze do izražaja u

Raskoljnikovljevim proživljavanjima nakon počinjenoga zločina?

Raskoljnikov nakon zločina prolazi kroz duboke unutarnje krize i sumnje. Iako vjeruje u svoju teoriju o „izuzetnom čovjeku“, osjeća krivnju i grižnju savjesti. Njegove moralne i filozofske dvojbe pokazuju da ne može opravdati svoje postupke.

4. Uočite u dijalogu Porfirij - Raskoljnikov karakteristike kriminalističke proze.

Porfirij Petrovič koristi psihološki pritisak umjesto dokaza. Kroz razgovore suptilno navodi Raskoljnikova na priznanje, stvarajući sve jači osjećaj pritiska – „zatvara psihološki obruč“ oko njega.

# data[].attributes.headline
5. Objasnite kako Porfirij Petrovič zatvara “psihološki obruč” oko Raskoljnikova.

# data[].attributes.subject
5. Objasnite kako Porfirij Petrovič zatvara “psihološki obruč” oko Raskoljnikova.

# data[].attributes.body
Porfirij ne optužuje Raskoljnikova odmah, već vodi pametne razgovore i postavlja mu pitanja koja ga uznemiruju. Koristi ironiju i psihološki pritisak da ga navede na priznanje. Promatra ga strpljivo dok se sam ne slomi. Na taj način zatvara „psihološki obruč“ bez sile – samo umom.