# data[].attributes.attachment_link.description
WikiChat is an experimental chatbot that improves the factuality of large language models by retrieving data from Wikipedia.

# data[].attributes.body
I když jde současně o pozvánku na další Hovory, tak přece jen - poručík Grmela nemůže mít veřejně foto s oznámením, kdy a kde bude a poslal místo toho avatar, který zdůrazňuje, že se pohybuje v temné džungli zákonů. A na mě bylo vytvořit opak - promt "Učitelka, nositelka světla poznání, stojí zády u tabule a píše na ni. Chci stejné barevné ladění jako obrázek, na který odkazuji, ale opačnou náladu." Jak to dopadlo vidíte sami.

# data[].attributes.body
Pozvánka na akci Jednoty školských informatiků.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jaroslav Mašek: Kdy a jak citovat AI podle MLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Kdy a jak citovat obsah vytvořený generativní AI? Asociace moderních jazyků (MLA) představila příručku s detailním manuálem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Join Slido: Enter #code to vote and ask questions

# data[].attributes.attachment_link.description
Participate in a live poll, quiz or Q&A. No login required.

# data[].attributes.body
Za největší skill považuji umět se správně zeptat LLM / umět postavit sérii dotazů. A tušit, co od kterýho LLM můžu čekat, v čem je kterej lepší než jinej.

A taky vědět, kdy se zeptat radši Perplexity.ai, Gemini, ChatGPT, Copilota, Mistralu ;-)

# data[].attributes.attachment_link.title
Chatboti ve škole — praktická databáze promptů a AI asistentů pro pedagogy

# data[].attributes.attachment_link.description
Chatboti jsou jako miliony osobností s miliony expertíz. Pojďme je využít ve školách tak, aby pedagogům šetřily čas a síly a dětem umožnily kvalitně se vzdělávat a kriticky přemýšlet.

# data[].attributes.body
Aplikace pro správu promtů

Whatplugin.ai

Tržiště promtů  promptbase.com

# data[].attributes.body
Učitelé i žáky podporovat ve znalosti nejen možností AI, ale také limitů a případných rizik.

# data[].attributes.body
https://www.dvojklik.cz/chatgpt-jako-vejicka-jak-utocnici-zneuzivaji-zname-ai-nastroje

# data[].attributes.attachment_link.title
ChatGPT jako vějička: Jak útočníci zneužívají známé AI nástroje - Dvojklik

# data[].attributes.attachment_link.description
Kybernetičtí zločinci se vždy orientují podle nejnovějších trendů, k šíření malwaru tak stále častěji využívají nástroje, které vydávají za ChatGPT, Midjourney nebo třeba Barda.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tipy na aplikace umělé inteligence dle účelu užití

# data[].attributes.attachment_link.description
Systémy umělé inteligence dokáží nejen generovat syntetická média, ale také efektivně pracovat s těmi, které vytvoříme my lidé.

# data[].attributes.attachment_link.title
Využití generativní umělé inteligence ve školách - právní pohled

# data[].attributes.attachment_link.description
Od kdy a za jakých podmínek mohou žáci ve školách samostatně využívat službu ChatGPT? Pohled českého práva přináší Ondřej Vykoukal z advokátní kanceláře KROUPAHELÁN.

# data[].attributes.attachment_link.description
WikiChat is an experimental chatbot that improves the factuality of large language models by retrieving data from Wikipedia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Krajský koordinátor*

Vyberte

Ing. Irena Vajen, Brno

Ing. Bc. Tomáš Cimbálník, Brno

Bc. Gabriela Švehlová, České Budějovice

Tereza Vaškovská, České Budějovice

Bc. Andrea Černá, Hradec Králové

Mgr. Alena Lukášová, Jihlava

Yvetta Muráriková, DiS., Jihlava

Martin Vlnas, Karlovy Vary

Mgr. Hana Lipenská, Liberec

Mgr. Jaroslav Vyskočil, Liberec

Zuzana Páťalová, Olomouc

Ing. Eva Veličková, Ph.D., Ostrava

Ing. Veronika Bártová, Pardubice

Mgr. Jarmila Záhoříková, Plzeň

Mgr. Jana Šímová, Praha a střední Čechy

Mgr. et Mgr. Andrea Poluhová, Praha a střední Čechy

Ing. Lukáš Vaníček, Ústí nad Labem

Ing. Lukáš Slovák, Zlín

Ing. Mgr. Alžběta Kubcová Vitoulová, Paragraf. školy

# data[].attributes.attachment_link.description
Pomáháme základním školám při zavádění nové informatiky a digitálních kompetencí do výuky

# data[].attributes.attachment_link.title
Uzlové body_Informatika a Informatické vzdělávání_fin 1

# data[].attributes.attachment_link.description
Co je umělá inteligence? Jaké nám nabízí možnosti? V čem může být riziková?

# data[].attributes.attachment_link.title
A free online introduction to artificial intelligence for non-experts

# data[].attributes.attachment_link.description
Building AI is a free online course where you'll learn about the actual algorithms that make creating AI methods possible. Created by Reaktor and the University of Helsinki.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In spring 2018, MinnaLearn and the University of Helsinki came together with the aim of helping people to be empowered, not threatened, by artificial intelligence. Together, they built the Elements of AI to teach the basics of AI to people from a wide range of backgrounds.

# data[].attributes.attachment_link.title
A free online introduction to artificial intelligence for non-experts

# data[].attributes.attachment_link.description
Learn more about MinnaLearn's and the University of Helsinki's AI course - no programming or complicated math required.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kurz AI pro dospělé — Druhá část: Jak přinést AI do školních lavic

# data[].attributes.attachment_link.description
Druhá část představuje konkrétní vzdělávací materiály do výuky a konkrétní rady, jak zavést AI ve školách systémově.

# data[].attributes.attachment_link.description
Obecný úvod do umělé inteligence je koncipován pro rychlé zorientování se v tématu AI.

# data[].attributes.attachment_link.description
Create stunning original music for free in seconds using our AI generator. Make your own masterpieces, share with friends, and discover music from artists worldwide.

# data[].attributes.attachment_link.title
‎Gemini - chat to supercharge your ideas

# data[].attributes.attachment_link.description
Bard is now Gemini. Get help with writing, planning, learning, and more from Google AI.

# data[].attributes.headline
Jak na digitální kompetence u vás ve škole

# data[].attributes.subject
Jak na digitální kompetence u vás ve škole

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tyto soubory cookie jsou nezbytné pro fungování webových stránek, takže je nelze zakázat. Obvykle jsou nastaveny v reakci na akci, kterou na webových stránkách sami provedete, například nastavení zabezpečení, přihlášení a vyplnění formulářů. Svůj prohlížeč můžete nastavit tak, aby soubory cookie blokoval nebo aby o nich zasílal oznámení. Mějte na paměti, že některé stránky nebudou bez těchto souborů fungovat. Tyto soubory cookie neukládají žádné informace, které by bylo možné přiřadit ke konkrétní osobě.

Tyto soubory cookie se používají ke zlepšení fungování webových stránek. Umožňují nám rozpoznat a sledovat počet návštěvníků a sledovat, jak návštěvníci webové stránky používají. Pomáhají nám zlepšovat fungování webových stránek, například tím, že uživatelům umožňují snadno najít to, co hledají. Tyto soubory cookie neshromažďují informace, které by vás mohly identifikovat. Pomocí těchto nástrojů analyzujeme a pravidelně zlepšujeme funkčnost našich webových stránek. Získané statistiky můžeme využít ke zlepšení uživatelského komfortu a k tomu, aby pro vás jako uživatele byla návštěva webových stránek zajímavější.

Používají se ke sledování preferencí uživatele webových stránek za účelem cílení reklamy, tj. zobrazování marketingových a reklamních sdělení (i na stránkách třetích stran), která mohou být pro návštěvníka webových stránek zajímavá, v souladu s těmito preferencemi. Marketingové soubory cookie využívají nástroje externích společností. Tyto marketingové soubory cookie budou použity pouze s vaším souhlasem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitální kompetence | revize ICT RVP v ZV

# data[].attributes.attachment_link.description
Národní pedagogický institut (NPI) ČR nabízí podporu školám při zavádění umělé inteligence do výuky. Nejste v tom sami.

# data[].attributes.headline
Digitální wellbeing - co to je a proč je důležitý

# data[].attributes.subject
Digitální wellbeing - co to je a proč je důležitý

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
V digitální éře, ve které žijeme, se technologie staly neoddělitelnou součástí našich životů. Od chytrých telefonů po sociální média, od online práce po digitální zábavu - naše interakce s technologií jsou všudypřítomné. Tato digitální revoluce však přináší nejen výhody, ale i výzvy, které mohou ovlivnit naše fyzické a duševní zdraví. Jedním z pojmů, který se v posledních letech stále více diskutuje, je "digitální wellbeing". Ale co to vlastně znamená a proč je to důležité?

Co je digitální wellbeing?

Digitální wellbeing lze definovat jako stav, kdy jedinec využívá technologie způsobem, který podporuje jeho fyzické a duševní zdraví, produktivitu a celkovou pohodu. Jedná se o schopnost najít rovnováhu mezi časem stráveným online a offline, a to tak, aby technologie sloužila jako nástroj, nikoliv jako závislost nebo zdroj stresu.

Klíčové aspekty digitálního wellbeing

1. Rovnováha mezi online a offline časem: Jedním z hlavních principů digitálního wellbeing je schopnost najít zdravou rovnováhu mezi časem stráveným v digitálním světě a časem věnovaným reálným interakcím, koníčkům a odpočinku.

2. Kontrola nad technologiemi: To zahrnuje schopnost nastavit si hranice, jako je omezení času stráveného na sociálních médiích nebo používání aplikací pro sledování času stráveného online.

3. Pozitivní využití technologií: Technologie by měla být využívána k podpoře osobního a profesního růstu, například prostřednictvím online kurzů, aplikací pro meditaci nebo digitálních nástrojů pro zlepšení produktivity.

4. Duševní a fyzické zdraví: Digitální wellbeing zahrnuje také prevenci negativních dopadů technologie na zdraví, jako jsou poruchy spánku způsobené modrým světlem obrazovek, nebo fyzické problémy spojené s dlouhým sezením a nesprávnou ergonomií při práci na počítači.

Proč je digitální wellbeing důležitý?

1. Prevence závislosti: Nadměrné používání technologií může vést k závislosti, která má negativní dopad na mezilidské vztahy, práci a celkovou kvalitu života. Digitální wellbeing pomáhá předcházet těmto negativním důsledkům.

2. Podpora duševního zdraví: Neustálý přístup k informacím a sociálním sítím může způsobovat stres, úzkost a depresi. Správný přístup k technologiím může přispět ke zlepšení duševního zdraví tím, že snižuje stresové faktory a podporuje relaxaci.

3. Zvýšení produktivity: Efektivní využívání technologií může vést ke zvýšení produktivity a lepšímu řízení času, což má pozitivní dopad na pracovní výkon a osobní úspěchy.

4. Kvalita života: Rovnováha mezi digitálním a reálným světem přispívá k celkové spokojenosti a kvalitě života. Umožňuje lidem využívat výhody technologií, aniž by tím obětovali své fyzické a duševní zdraví.

Jak dosáhnout digitálního wellbeingu?

1. Nastavte si hranice: Určete si čas, kdy budete technologie používat, a kdy ne. Například si nastavte pravidlo, že po určité hodině večer již nebudete používat telefon.

2. Využívejte nástroje pro sledování času: Existuje řada aplikací, které vám mohou pomoci sledovat, kolik času trávíte na různých zařízeních a aplikacích. To vám může pomoci identifikovat oblasti, kde můžete čas strávený online snížit.

3. Věnujte se offline aktivitám: Zahrňte do svého denního programu aktivity, které nevyžadují použití technologií, jako je čtení knih, cvičení, procházky v přírodě nebo setkávání s přáteli.

4. Pravidelně odpočívejte: Dbejte na dostatek spánku a pravidelné přestávky během dne, abyste předešli přepracování a únavě.

Digitální wellbeing je stále aktuálnějším tématem v našem technologicky pokročilém světě. Je důležité si uvědomit, jak velký vliv mají technologie na náš každodenní život, a najít způsoby, jak je využívat pozitivně a vyváženě. Tímto způsobem můžeme zlepšit nejen naši produktivitu a efektivitu, ale také celkovou kvalitu života.

prof. Kamil Kopecký
Univerzita Palackého v Olomouci
ve spolupráci s umělou inteligencí GPT4

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
e-bezpečí - bezpečný internet pro děti i rodiče. online bezpečnost. kyberšikana

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitální wellbeing: Co to je a proč je důležitý?

# data[].attributes.attachment_link.description
V digitální éře, ve které žijeme, se technologie staly neoddělitelnou součástí našich životů. Od chytrých telefonů po sociální média, od online práce po digitální zábavu - naše interakce s technologií jsou všudypřítomné. Tato digitální revoluce však přináší nejen výhody, ale i výzvy, které mohou ovl...

# data[].attributes.attachment_link.description
Microsoft Copilot is your companion to inform, entertain and inspire. Get advice, feedback and straightforward answers. Try Copilot now.

# data[].attributes.headline
DigiPořad: Digitální wellbeing aneb meditujeme s aplikací

# data[].attributes.subject
DigiPořad: Digitální wellbeing aneb meditujeme s aplikací

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Národní pedagogický institut České republiky

# data[].attributes.attachment_link.title
DigiPořad: Digitální wellbeing aneb meditujeme s aplikací

# data[].attributes.attachment_link.description
Talk with Claude, an AI assistant from Anthropic

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zjistěte, v jaké fázi začlenění ICT do života školy se nacházíte,
porovnejte se s ostatními školami
a naplánujte si jednotlivé kroky budoucího rozvoje školy.

Profil Škola ²¹ je evaluační nástroj, který na základě sledování různých indikátorů pomáhá školám zjistit, do jaké míry se jim daří začlenit informační a komunikační technologie (ICT) do života celé školy.

Vyzkoušejte si

Projděte si Profil Škola ²¹ anonymně.
Žádná data nebudou uložena, jakmile opustíte prohlížeč, data se smažou.

Vytvořte nebo upravujte ICT profil své školy

Zaregistrujte svou školu a pracujte s reálnými odhady.
K datům, která vyplníte, má přístup pouze určená osoba ze školy, například vy. Ostatní vidí pouze anonymizované statistiky vybraného vzorku škol (např. průměr všech ZŠ v Libereckém kraji).
Aplikace umožňuje vygenerovat ICT plán školy.

Aplikace Profil Škola21 byla spuštěna v roce 2011. Jakkoli jsou principy, na kterých je evaluační model postaven, stále platné, digitální technologie a i školy se neustále vyvíjejí. Aktuálním pokračovatelem této aplikace je Selfie. Vznikají nové nástroje, které lze k evaluaci celé školy i jednotlivých učitelů využít. Vyzkoušejte evropskou aplikaci Selfie nebo Profil Učitel21.

Selfie je volně dostupný nástroj Evropské komise, který má školám v českém jazyce pomoci začlenit digitální technologie do výuky, učení a hodnocení.

S garancí anonymity umožňuje shromáždit názory studentů, učitelů a vedoucích pracovníků školy na to, jak jsou technologie v jejich škole využívány. Průzkum má podobu otázek a tvrzení (se kterými se buď respondent ztotožní, nebo nikoli) a jednoduchého hodnocení jednotlivých aspektů známkami 1-5. Zodpovídání otázek a ostatních položek zabere přibližně 20 minut.

Na základě odpovědí respondentů generuje aplikace zprávu (SELFIE čili obrázek o vaší instituci) o silných a slabých stránkách školy a jejího využívání technologií.

Hodí se pro všechny základní, střední či odborné školy. Nejen ty, jež disponují vyspělou infrastrukturou, vybavením a technologiemi.

Selfie vychází z výsledků výzkumu a diskuzí odborníků, vznikl na základě rámce Evropské komise pro podporu digitálního učení ve vzdělávacích institucích ( DigCompOrg).
Více o Selfie Vyzkoušejte Selfie

Jste-li pedagog, otevřete přehled digitálních kompetencí a odhalte svou úroveň.

Profil Učitel ²¹ je nástroj určený primárně k hodnocení vlastních schopností učitele pracovat s digitálními technologiemi.

Vede učitele k poznání, kde se na cestě k plnému využití možností současných technologií ve výukovém procesu nachází a jak by mohl ve svém zdokonalování pokračovat.

Aplikaci si můžete vyzkoušet v anonymním režimu. Pokud využijete přihlášení účtem Metodického portálu, můžete si založit několik hodnocení pro různé účely a kdykoli se k nim vracet.

Profil Učitel ²¹ vychází z Evropského rámce digitálních kompetencí pedagogů DigCompEdu.
Vyzkoušejte Profil Učitel²¹

# data[].attributes.attachment_link.description
We’re announcing GPT-4 Omni, our new flagship model which can reason across audio, vision, and text in real time.

# data[].attributes.headline
DigCompEdu: Digitální kompetence učitelů od teorie k praxi

# data[].attributes.subject
DigCompEdu: Digitální kompetence učitelů od teorie k praxi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vydáváme publikaci Michala Černého věnovanou kompetenčnímu rámci DigCompEdu. Naleznete zde přehledný výklad tohoto rámce a inspiraci pro rozvoj digitálních kompetencí učitelů.

Autor se zabývá kompetenčním rámcem DigCompEdu, který v evropském prostředí standardizuje digitální kompetence učitelů, a snaží se k těmto kompetencím nabídnout pomocný výklad a inspiraci.

Kapitoly postupují po jednotlivých kompetencích rámce a mají vždy stejnou strukturu. Úvodní teoretická pasáž se snaží analyzovat vybrané důležité aspekty konkrétní kompetence a propojit ji s teorií či teoretickým přístupem. Každá kompetence je dále doplněna deseti vybranými nástroji, které ji umožní prakticky rozvíjet a provozovat. Dále jsou připojeny tři anotované odborné zdroje. Čtenář tak získá vhled do témat, která se v souvislosti s kompetencemi diskutují, na metody, které se mu mohou hodit při vlastním výzkumu nebo další práci. Na tyto zdroje pak navazuje trojice konkrétních inspirací do praxe, které ukazují, jakým způsobem lze na konkrétních námětech do hodin s kompetencí pracovat.

V NPI ČR se problematikou digitálních kompetencí zabýváme soustavně. V roce 2018 jsme do českého jazyka přeložili hlavní části Evropského rámce digitálních kompetencí pedagogů DigCompEdu, na jehož originále jsme se podíleli v předchozích dvou letech pod koordinací výzkumného střediska Joint Research Centre. Následně byl tento rámec vyhlášen národním rámcem digitálních kompetencí učitelů. Koncem roku 2019 jsme pro jeho podporu a šíření zpřístupnili online aplikaci Profil Učitel 21, která pomáhá učitelům s hodnocením úrovně vlastních digitálních kompetencí a k plánování jejich dalšího rozvoje.

# data[].attributes.attachment_link.title
DigCompEdu: Digitální kompetence učitelů od teorie k praxi

# data[].attributes.attachment_link.description
Vydáváme publikaci Michala Černého věnovanou kompetenčnímu rámci DigCompEdu. Naleznete zde přehledný výklad tohoto rámce a inspiraci pro rozvoj digitálních kompetencí učitelů. Autor se zabývá kompetenčním rámcem DigCompEdu, který v evropském prostředí standardizuje digitální kompetence učitelů, a snaží se k těmto kompetencím nabídnout pomocný výklad a inspiraci.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TIP: Pokud jste to ještě neudělali, tak si přečtěte o tom, jak tento článek díky AI málem nevznikl.

Kdysi dávno jsem se snažil všechno stíhat a všechno zvládat. Asi se mi budete divit, ono se mi to relativně i dařilo. Jsem totiž k sobě hodný a proto to „všechno" byl jenom relativně malý kousek skutečnosti. To bylo, když jsem byl mladý (a blbý) a neměl děti a (téměř) všechno mohl podřizovat svým zálibám a taky jsem měl štěstí, že se mé záliby kryly s mou profesí. Ale pak se to začalo různě komplikovat a teď už nestíhám ani číst a poslouchat co píšou a točí mí kamarádi.

Když si to řeknu ještě jednou, tak to zní šíleně: „Nestíhám číst a poslouchat ani to, co píšou a točí mí kamarádi!" Z vlastní zkušenosti vím, že co přečtu za pár minut, to píšu pár hodin a s točením čehokoliv je to ještě horší. Oni tam stíhají ten čas investovat a já ne? Docela dobrý tlak na vlastní hlavu, že jo? Hned mi mohou začít vyskakovat pochybnosti o vlastní neschopnosti a lenosti.

Přesně tyto myšlenky na mě občas zaútočí. Naposledy když se rozjížděl boom s AI a já se snažil držet (alespoň zpovzdálí) krok s rozvojem nástrojů pro AI. Já si s tím už umím poradit a zahnat je, ale říkal jsem si, že to tak má nejspíš víc lidí a třeba by je tento článek zaujal. Příčina je podle mě ve dvou zásadních věcech.

První z nich je „ledovcový efekt sociálních sítí". Tento název se mi líbí, protože přesně popisuje, o co se jedná. Většinou vidím jenom pečlivě vybrané „špičky ledovce" toho, co lidé dělají a jak se jim daří. Vidím všechno to, co se jim daří, co publikují, ale už nevidím, co je to stojí a co se jim nedaří. Navíc těch lidí je víc, a tak mě bombardují úspěchy pokaždé někoho jiného. Uvědomím si to a přestanu se poměřovat s ostatními.

I tak zjišťuji, že nestíhám sledovat všechno co bych chtěl, jak je to možné? Může za to informační přetížení, a to je tím druhým důvodem proč nestíhám všechno sledovat. Dneska se podíváme jenom na tento druhý důvod.

Informační přetížení / zahlcení

Ano, jmenuje se to informační přetížení. Definice a věci kolem toho si můžete přečíst v podstatě kdekoliv na internetu. Třeba na wikipedii. Vždyť je toho jenom necelých 5 normostran textu. Nevíte, co je to normostrana? Nevadí, i toto ví wikipedie (další víc než 2 normostrany). K tomu si připočtěte všechny posty, které jste přečetli na svých sociálních sítích, všechna shlédnutá videa a fotky na jiných sociálních sítích. Nezapomeňte na těch pár odborných článků, které vypadaly tak zajímavě. Pracovní komunikace, učitelé i všechny ty práce, které dneska hodnotili, zprávy, noviny, předpověď počasí... Všechno si to sečtěte a už vám to udělá pěkné množství informací, které jste dneska zkonzumovali.

Naštěstí má náš mozek super obranou pojistku - zapomínání. Velká výhoda je v tom, že se díky tomu nezblázním. Má to i nevýhodu - někdy během poslední doby jsem viděl nádherný graf, který ukazoval kolik informací člověk „zkonzumoval" dřív a kolik dneska, ale už nevím, kde, a tak vám ho neukážu. Ano s tímto jde bojovat tím, že si vytvořím svou síť poznámek a budu si to všechno důsledně značit, ukládat a podobně. Ale to taky někdy nezvládám.

Lidská paměť je úžasná, a tak jsem si místo toho vzpomněl na přednášku pana Bořivoje Brdičky na toto téma, kterou jsem kdysi vyslechl a podařilo se mi k ní dohledat i prezentaci. Abyste se zbytečně nezahlcovali, tak to u 5. snímku zapíchněte. Pro potřeby tohoto článku to stačí.

A pokud šetříte svou dnešní informační kapacitu ještě víc, tak vám sem zkopíruji to, co mě už v té době (ty jo ono je to už 10 let?!) ohromně zaujalo a dostalo. A co doceňuji až teď. A je to citát z díla Lewise Carrola: Za zrcadlem a co tam Alenka našla. Pan Brdička to zmiňuje jako „Efekt červené královny":

Musíš běžet ze všech sil, abys zůstala na místě. Chceš-li se dostat někam jinam, musíš utíkat aspoň dvakrát tak rychle.
Lewise Carrol: Za zrcadlem a co tam Alenka našla

Nevím, jestli i na vás z toho dýchá ta absurdita a marnost? A toto použil k připodobnění snahy zvládat přísun informací před deseti lety! A množství publikovaných informací roste po exponenciále, takže by to přirovnání dneska už ani nemělo platit.

Beru si z toho pro sebe to nejdůležitější: Jupí - chyba není ve mě. Ono se to stíhat prostě nedá! Navíc to má své označení, své jméno! A co má jméno to je přece alespoň nějak prozkoumané a dá se s tím něco dělat.

Proč to je?

Z předchozího textu je vám určitě jasné, že za tento problém může změna některých věcí, které nás obklopují. Podle mě za to mohou následující skutečnosti:

Ohromné množství publikovaných informací - informací je víc a víc. Mimo jiné proto, že dneska je tak snadné publikovat cokoliv. S nástupem generativní AI to ani po sobě nemusíte číst.

Informace ze všech stran - informace jsou prostě všude, a tak nějak „ztrácí hodnotu". Dřív se psalo (a tisklo) jenom to podstatné. Dneska má příbalový leták k volně dostupnému léku rozměr průměrných dřívějších novin. Tím že vstupujete do našeho aquaparku / autobusu / knihovny / kamkoliv, tak souhlasíte s těmito našimi pravidly, která mají jenom 10 A4. Určitě jste si je všichni přečetli!

Dostupnost těchto informací - na pár kliknutí mám k dispozici knihovny, noviny, filmový archiv, encyklopedie a vlastně téměř všechny informace, které může chtít. A taky ohromné množství těch, které nechci.

Rozmělňování obsahu - spousta článků a věcí, které konzumujeme jsou povrchní. Kopírují jeden od druhého a jejich přidaná hodnota je někdy hodně diskutabilní. Teď nemyslím jenom úkoly žáků, ale občas potkám několik článků na různých webech a mám pocit, že se autoři drželi stejné předlohy. Ohromné množství „vycpávkových" textů a „vycpávkových" článků, videí, cokoliv. Prostě jenom proto, aby byly, aby tam nebylo prázdné místo. Toto je taky důvod, proč jsem nakonec tento text napsal a nenechal to jenom na AI. Doufám, že toto, co sem píšu mezi takové „rozblemcané" texty nepatří. U toho od AI mi to tak nepřipadá, ale třeba je to pouze hlas mého ega 🙂

K informačnímu zahlcení přispívají také některé skutečnosti uvnitř nás. Uvnitř našich myslí uvnitř našich životů, se kterými můžeme něco dělat. Proto si je nechám spíš do řešení.

Co to s námi dělá?

Pokud se nám něco takového stane a děje tak to na nás má samozřejmě vliv. Jsme víc unavení, hůř se soustředíme, zapomínáme, děláme chyby. Nové informace vnímáme pouze povrchně anebo selektivně. Případně odmítáme vnímat nové informace úplně. Doufám, že se v tom kromě mě nikdo nepozná.

Co s tím?

Do tohoto stavu se asi nikdo nechce dostat. Pokud se nám to ale stane, tak si většinou dlouho nedokážeme uvědomit, že se nám to stalo, ale nakonec se to snad povede. A teď co s tím nebo spíš co proti tomu?

Jako tak trochu technicky smýšlející člověk k tomu přistupuji technicky. Představil jsem si černou skříňku (black box), do které něco strkám, ono se to tam zpracovává. Začal jsem přemýšlet co udělat, aby se to tato skříňka měla co největší efektivnost a já ji nezahltil. Pak už je to jasnější:

Strkat tam toho míň

Zvýšit kapacitu toho co je schopná zpracovat

za pomoci posílení hardwaru

za pomoci zlepšení organizace

Pojďme to znovu převést na náš život. Jenom se omlouvám, že to nevezmu popořadě, ale trochu na přeskáčku.

Posílit hardware

Vzhledem k tomu, že hardwarem jsme v tomto případě my, tak je to problematické. Neumíme (zatím?) vzít čip a dát ho někomu do hlavy, aby měl větší paměť. Pro přísun informací používáme naše omezené smysly a podobně.

Na druhou stranu můžeme dělat alespoň to, abychom udržovali náš „hardware" v co nejlepším stavu. Tady přichází na řadu všechny věci, které můžeme nazvat wellbeing. To jsou všechny ty činnosti, na které spousta lidí „nemá čas". Zkusím jenom tak střílet jednotlivé činnosti:

pravidelný a dostatečně kvalitní spánek,

pravidelný a dostatečný pohyb,

pravidelná a vhodná strava.

Mohl bych pokračovat procházkami v přírodě, oddělováním práce od osobního, když už ne života, tak aspoň času. Trávením času s rodinou, koníčky atd. atd. Snad si rozumíme.

Nečetl jsem nikde žádnou relevantní studii (tím netvrdím, že neexistuje) o tom, že by toto přímo zvýšilo schopnost zvládat víc informací. Na druhou stranu, o tom že nedostatečný spánek, pohyb a strava vede k únavě a ta ke snížení našich mentálních schopností se poslední roky docela píše a mluví.

Strkat tam toho míň

Nedokážu omezit to, kolik mi přichází pracovních e-mailů. Obtížně můžu ovlivnit to, kolik toho musím v práci přečíst a obecně „zkonzumovat informací". Ale můžu zkusit následující věci:

Sociální sítě jsou pro mě někdy jako lednička - chodím se tam dívat i když vím, že tam nic není. Co takhle omezit to na určitý časový úsek?

Vážně potřebuji, aby mi každý příchozí e-mail / lajk / nová zpráva na soc. sítích spustili „řetězec notifikací"? Není neobvyklé, že člověku vyskočí notifikace na počítači, mobilu a hodinkách. A vážně potřebuji na všechno notifikace?

Fakt musím číst každý článek, sledovat každý podcast, každé video? A nejenom je, ale i komentáře k němu?

Chci mít televizi a rádio / muziku jako pozadí?

Toto je pár věcí, které se týkají mě osobně. Zkuste se zamyslet nad svým běžným dnem a určitě najdete svá bolavá místa. Své postupy, kde jste schopni ušetřit příjem informací.

Co se týká mě, tak jsem to (zatím) vyřešil tak, že jsem omezil notifikace, a tak se všechny ty novinky a zprávy dozvím, až se jdu podívat na soc. sítě.

Přestal jsem v podstatě číst a procházet téměř všechny zpravodajské a odborné weby. Dřív jsem používal RSS čtečku, ale ani tu jsem nestíhal procházet. Místo toho jsem si „nastavil sociální sítě". Určitě jste slyšeli o tom, že sociální sítě budete mít takové, jaké si je uděláte. Sleduji zajímavé lidi z oboru a nechávám je, aby za mě udělali filtraci obsahu. Až když o tom napíše pár zajímavých lidí, tak ten článek / podcast / video / cokoliv zařadím na čekačku. Samozřejmě kromě věcí od svých oblíbených lidí a projektů, které jdou na čekačku automaticky. Teda pokud to není něco, co mě zaujme tak, že to musím hned zkonzumovat. Obsah této čekačky pak konzumuji v blocích, které si na to vyhradím. Něco ještě dám pryč, oni nevíte, kolik toho ztratí své kouzlo, když to necháte nějakou dobu odpočinout.

Tento můj systém vám nemusí vyhovovat a taky ho občas nedodržuji. Ještě přemýšlím, že bych rád tuto čekačku a pak archiv přečtených věcí začal dělat víc systematicky v nějakém cool nástroji jako je OrgPad nebo Notion, ale to naráží na mou lenost.

Televizi nesleduji, a to ani na pozadí, ale rád poslouchám muziku. Tu poslouchám několika způsoby. Buď tak, že jí věnuji pozornost a pak je poslech to hlavní co dělám. Nebo ji poslouchám jenom jako podkres. Na to mám seznamy své oblíbené muziky, kterou můžu poslouchat a nemusím nad ní přemýšlet.

Lepší organizace

Když už toho musím spoustu přečíst a informačně zkonzumovat, tak budu chtít, aby to stálo za to a abych to dělal co nejefektivněji.

Struktura textů - s tímto toho jako čtenář moc neudělám, ale o to víc bych si na to měl dávat pozor jako tvůrce textů, videí a dalšího obsahu. Ať už se jedná o logické strukturování, vhodné formátování. Měli bychom se snažit o srozumitelnost, přehlednost a jasnost.

Různé styly a techniky čtení - ne všechno čtu stejně důkladně. Někdy čtu důkladně, abych pochopil i složitá vyjádření. Jindy text jenom proletím, protože hledám nějaký konkrétní údaj. Sice jsem se to nikdy pořádně nenaučil, ale rychlejší čtení je super dovednost. Sem bych přidal například i novou možnost nechat AI, aby za mě přečetla text a dala mi shrnutí a já se jí mohl doptat na detaily, které mě zajímají. Toto si myslím bude častější.

Poznámky, podtrhávání, sketchování, nelineární zápis - spoustu textu zkonzumuji a nic s tím dál nedělám. Jindy ale počítám s tím, že s těmi informacemi budu dál pracovat. Pak přichází na řadu právě toto - vytvořím si k textu vhodné poznámky, výpisky, obrázky.

Vyhrazený čas - můžu si vyhradit čas, kdy se budu věnovat třeba e-mailům. Díky tomu mě to neotravuje při jiných činnostech a taky se tomu můžu věnovat pořádně.

Systémy - určitě jste slyšeli o věcech jako GTD, zero inbox, pomodo a podobných. Taky jsem jich pár zkusil a zjistil jsem, že to není všespásné, ale někdy to umí pomoct.

Vím, že každý z těchto bodů by si zasloužil vlastní článek a slibuji, že nad tím budu alespoň přemýšlet. Vy si to taky zkuste promyslet a zkuste najít svá slabá místa. To je první krok k nápravě.

Závěrem bych chtěl napsat, že v menší nebo větší míře s tímto problémem bojujeme všichni. Držím nám všem palce, ať je to boj vítězný.

Informační zahlcení. In: Wikipedia: the free encyclopedia [online]. San Francisco (CA): Wikimedia Foundation, 2001- 2023 [cit. 2023-09-30]. Dostupné z: https://cs.wikipedia.org/wiki/Informační_zahlcení

Normostrana. In: Wikipedia: the free encyclopedia [online]. San Francisco (CA): Wikimedia Foundation, 2001- 2023 [cit. 2023-09-30]. Dostupné z: https://cs.wikipedia.org/wiki/Normostrana

BRDIČKA, Bořivoj. Budoucnost vzdělávání v 21. století [online]. 2013 [cit. 2023-09-30]. Dostupné z: https://www.slideshare.net/KISK/brdika

TKÁČ, Filip. Informační přetížení [online]. 2021 [cit. 2023-09-30]. Dostupné z: https://medium.com/edtech-kisk/informační-přetížení-a3ad76c2a453

Information Overload, Why it Matters and How to Combat It [online]. 2020 [cit. 2023-09-30]. Dostupné z: https://www.interaction-design.org/literature/article/information-overload-why-it-matters-and-how-to-combat-it

PLAMITZEROVÁ, Jindra. Ke čtenářské autonomii patří i volba vhodné techniky čtení. Svět gramotnosti [online]. 2019 [cit. 2023-09-30]. Dostupné z: https://www.svetgramotnosti.cz/Clanek/102/ke-ctenarske-autonomii-patri-i-volba-vhodne-techniky-cteni

# data[].attributes.attachment_link.title
Ujíždí mi vlak aneb o informačním zahlcení

# data[].attributes.attachment_link.description
Infnormační přetížení, jak se projevuje? A jak proti němu bojovat?

# data[].attributes.attachment_link.description
Online kurz o umělé inteligenci (ne)jen do škol?

# data[].attributes.attachment_link.description
Veřejná konzultace návrhu RVP (2. 4. - 31. 5.). Seznamte se se strategickým plánem rozvoje českého školství.

# data[].attributes.attachment_link.description
Technologie. Dávají nám moc, jakou jsme nikdy předtím neměli. Dokud si neuvědomíme, jakou mají někdy moc nad námi. Ovlivňují naše soustředění, náladu a myšlení.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rychlý vývoj umělé inteligence je trendem dnešní doby. Modely společnosti OpenAI už stihla řada společností začlenit do firemních procesů a mnoho z nás je používá denně. Co se ale může stát, když zaměstnanci prostřednictvím promptů zadávají do těchto modelů citlivé informace? A jaký typ dat byste nikdy neměli sdílet s ChatGPT a proč?
V roce 2022 se dostala do povědomí veřejnosti zejména generativní umělá inteligence na bázi velkých jazykových modelů. Ty následující rok začala používat valná většina z nás. Dokládá to i průzkum společnosti Fishbowl z loňského února: 43 % profesionálů použilo nástroje jako ChatGPT, ale téměř 70 % z nich to dělalo bez vědomí svého nadřízeného.

Podle nedávného průzkumu společnosti IBM, kterého se zúčastnilo více než 1000 zaměstnanců, patří mezi hlavní faktory, jež vedly k rychlému přijetí AI ve firmách:

pokrok ve vývoji nástrojů, které se zároveň staly dostupnější,

potřeba snižovat náklady a automatizovat klíčové procesy ve firmách,

rostoucí množství AI zabudované do standardních hotových podnikových aplikací.

AI přináší příležitosti, ale také rizika

Příležitosti, které AI nabízí, ale doprovázejí také rizika. „Pro úspěšnou a bezpečnou adopci generativní umělé inteligence do business prostředí je třeba, aby firma své zaměstnance podporovala ve znalosti nejen jejích možností, ale také limitů a případných rizik. Důležité je také dodržování doporučení z oblasti data privacy a jejich znalost u AI nástrojů, které firma postupně začleňuje do svého provozu," říká Petr Hirš, ředitel O2 kompetenčního centra pro umělou inteligenci Dataclair. „V O ₂ plně podporujeme zavádění AI technologií, ale bezpečně. Zaměstnanci je využívají běžně, například prostřednictvím integrace zabezpečené instance ChatGPT přímo do firemního komunikátoru MS Teams nebo díky asistentovi Virtuálnímu Buddymu při obsluze zákazníků v rámci našich zákaznických center."

Pro úspěšnou a bezpečnou adopci generativní umělé inteligence do business prostředí je třeba, aby firma své zaměstnance podporovala ve znalosti nejen jejích možností, ale také limitů a případných rizik.

Petr Hirš
ředitel O2 kompetenčního centra pro umělou inteligenci Dataclair

Existuje ale i řada firem, které svým zaměstnancům práci s chatboty zakazují.

To je případ společnosti Samsung Electronics, u které došlo k úniku citlivých informací právě kvůli chatbotům. Vedení následně svým zaměstnancům zakázalo používat ChatGPT a další chatboty s umělou inteligencí z obavy z úniku dalších informací, jako jsou interní kódy, materiály chráněné autorskými právy, obchodní tajemství, osobní údaje zaměstnanců a další důvěrné obchodní informace.

Samsung brzy následovala také společnost JPMorgan Chase, která svým zaměstnancům také výrazně omezila používání ChatGPT kvůli obavám, že by mohla čelit potenciálním regulačním rizikům spojeným se sdílením citlivých finančních informací. Přidaly se k ní i další velké americké banky - včetně Bank of America, Citigroup, Deutsche Bank, Wells Fargo nebo Goldman Sachs.

Nejčastěji využívané modely AI v roce 2024

OpenAI - Pod společnost OpenAI, do níž výrazně investuje Microsoft, spadají modely GPT (GPT-4, GPT-3.5 a nově GPT-4o) a dále modely specifické pro jednotlivé funkce. Mezi ně patří například DALL-E pro tvorbu obrázků, Whisper pro převod mluveného slova do textové podoby nebo Moderation, který slouží k rozpoznávání vulgarismů a nenávistných textových projevů.

Anthropic - Modely vyvinuté společností Anthropic se zaměřují na bezpečnost umělé inteligence. K tomu využívají metodu „constitutional AI" (dodržují konkrétní seznam ústavních principů a pravidel). Jsou navržené tak, aby zvládly zpracovat rozsáhlé množství informací. Aktuálně dokáží pracovat s textem až do přibližně 20 000 slov. Proto jsou ideální pro zpracování rozsáhlých dokumentů, výzkumných zpráv, e-mailů, často kladených otázek, přepisů chatu, záznamů a dalších. Vlajkovou lodí společnosti jsou modely Claude 3, které umí porozumět přirozené konverzaci, zdůvodňovat odpovědi a interaktivně se učit a vést inteligentnější konverzace než jiní chatboti. Do tohoto modelu investuje také Amazon.

Gemini - Gemini je rodina velkých jazykových modelů vyvinutých společností Google DeepMind, která slouží jako nástupce modelů LaMDA a PaLM 2. Model Gemini 1.5 uvedl Google v prosinci 2023 jako konkurenci modelu GPT-4 společnosti OpenAI s tím, že dokáže v jednom dotazu zpracovat daleko větší množství informací najednou - až 1 hodinu videa, 11 hodin zvuku, databáze kódu s více než 30 000 řádků kódu nebo více než 700 000 slov.

Všechny generativní modely AI mají své slabiny

Přestože zmíněné modely si už našly mnoho fanoušků, z hlediska kyberbezpečnosti je při práci s nimi potřeba uvědomovat si jejich potenciální hrozby. Mezi hlavní rizika generativní umělé inteligence v souvislosti se zadáváním osobních údajů nebo citlivých informací patří například následující:

Generativní modely se mohou učit na základě toho, co do nich uživatelé zadávají. Samozřejmě se to týká i citlivých informací. Riziko jejich úniku tu je i přesto, že většina modelů určených pro placené nasazení je upravena tak, aby se z dat klientů neučila.

S rostoucí rychlostí generativních modelů roste i pravděpodobnost jejich zneužití k útokům na hesla nebo autentizační mechanismy způsobem, kdy s nimi hackeři můžou snáze testovat různé kombinace hesel nebo biometrických dat.

Riziko jejich zneužití za cílem vytvořit přesvědčivé, ale přitom falešné informace. To může vést k šíření dezinformací a manipulacím s veřejným míněním (i třeba v konkurenčním boji).

Tvorba realistických deepfake obrázků a videí, které můžou ohrozit důvěryhodnost médií nebo vést k identifikaci jednotlivých osob.

Co je to prompt hacking?
Generativní jazykové modely jsou navrženy s důrazem na etické zásady a bezpečnost. Ačkoli jsou tyto modely mimořádně schopné generovat informace a odpovědi na širokou škálu dotazů, mají přednastavená omezení, která brání diskusi nebo šíření obsahu týkajícího se citlivých témat.

K těmto tématům patří návody na výrobu nelegálních látek, podpora terorismu, generování dětské pornografie a jiné nezákonné činnosti. Tyto restrikce jsou zásadní pro ochranu uživatelů a širší veřejnosti před škodlivým obsahem a zneužitím této technologie. V médiích se ale objevují zprávy o tom, jak umělou inteligenci přimět generovat něco, co je jinak zakázané.

Co je to prompt?

Prompt je jednoduše to, co napíšete umělé inteligenci, aby udělala. Tyto instrukce řídí, jaký druh odpovědi nebo výsledku dostanete. Prompt může být cokoli - věta, otázka, nebo dokonce obrázek.

Prompt injection označuje nový způsob, jak velké jazykové modely, jako je ChatGPT, zneužít. Hacker při něm vytvoří manipulativní pokyn, který přiměje jazykový model k odhalení citlivých informací nebo vygenerování něčeho, pro co nebyl navržený - třeba psaní malwaru nebo návodu k výrobě bomby.

Představit si to můžete jako přeformulování požadavku, kvůli kterému jazykový model nepozná, že se hacker ptá na citlivé informace - třeba tím, že otázku položí v rámci fiktivního scénáře. Nebo předstírá, že svou otázku pokládá z určité role, jako je novinář nebo spisovatel, díky čemuž se mu může podařit informaci z programu vylákat. Nebo se může pokusit ChatGPT donutit, aby prozradil interní data společnosti v rámci žádosti o pomoc s konkrétní zprávou nebo typem dokumentu.

A právě proto je nutné, aby zaměstnanci byli při práci s AI chatboty ve vztahu k informacím velmi opatrní. Nepoučení zaměstnanci totiž můžou postrádat relevantní informace nebo správnou perspektivu v oblasti bezpečnosti, ochrany soukromí a dodržování předpisů. To může podniky vystavit velkému riziku. Zaměstnanec by například mohl nevědomky vložit obchodní tajemství do veřejně přístupného modelu umělé inteligence, který se neustále trénuje na základě uživatelských vstupů, nebo použít materiál chráněný autorskými právy k trénování vlastního firemního modelu pro generování obsahu a vystavit svou společnost právnímu postihu.

Jde o širší problém, který nesouvisí jen s pokročilými konverzačními modely umělé inteligence, jako je zmiňovaný ChatGPT, ale může se týkat i různých aplikací, například jazykových překladačů založených na umělé inteligenci.

5 typů dat, které byste nikdy neměli sdílet s AI chatboty

1. Citlivé firemní informace: Jakékoliv informace týkající se vaší společnosti mohou být zneužité. Hrozí i únik informací, který může mít vážné následky.

2. Tvůrčí díla a duševní vlastnictví: Původní obsah, včetně textů, by neměl být sdílen s chatboty, aby nedošlo k nežádoucímu využití nebo porušení autorských práv.

3. Finanční informace: Citlivé finanční údaje, jako jsou bankovní účty či čísla kreditních karet, by neměly být sdíleny s AI chatboty kvůli riziku zneužití.

4. Osobní údaje: Vaše osobní informace, jako jméno, adresa a telefonní číslo, by měly zůstat soukromé, aby nedošlo ke zneužití identity nebo podvodům.

5. Uživatelská jména a hesla: Hesla a přihlašovací údaje by neměly být sdíleny s chatboty, aby nedošlo k ohrožení vaší online bezpečnosti.

Jak správně nastavit využívání AI ve firmě?

Kromě ostražitosti při sdílení dat je klíčové vytvořit jasná pravidla a směrnice pro práci s AI nástroji v organizaci a dodržování těchto interních pravidel vyžadovat.

Také je důležité ověřit, jak s daty pracuje poskytovatel nástroje. Zjistit, zda a jak poskytovatel ukládá a využívá vaše vstupní data. A pokud to nástroje umožňují, zakažte učení na vašich datech nebo využívejte izolované instance, které nikam neposílají vaše data. Zdaleka nejbezpečnější metodou pro použití generativní umělé inteligence je provozovat soukromé modely na vlastní infrastruktuře.

A v neposlední řadě je nezbytnou součástí interní strategie i vzdělávání a školení zaměstnanců. Zajistěte pravidelná školení týkající se digitální gramotnosti, potenciálních rizik a etiky při používání AI.

Co si z článku odnést?

Modely generativní umělé inteligence trpí řadou zranitelností, které lze zneužít prostřednictvím tzv. prompt hackingu.

Prompt hacking tyto mezery využívá zejména u jazykových modelů, kdy se snaží prostřednictvím klamavých vstupních požadavků (promptů) z modelu získat citlivé informace, které do něho někdo neprozřetelně zadal.

Únik citlivých dat prostřednictvím chatbotů není jen teoretický, v praxi zasáhl například společnost Samsung Electronics, která kvůli němu zakázala zaměstnancům ChatGPT používat.

Zaměstnanci by proto měli být v rámci kyberbezpečnostních školení poučeni o tom, které informace by neměli sdílet s nástroji jako ChatGPT a dalšími podobnými platformami.

Petra Javornická
Marketingový specialista pro B2B
Byl pro vás článek užitečný?

# data[].attributes.attachment_link.title
Umělá inteligence: Která data rozhodně nesdílet s AI?

# data[].attributes.attachment_link.description
Modely OpenAI už využívá řada společností. Co se ale může stát, když zaměstnanci vloží do umělé inteligence citlivé informace?

# data[].attributes.headline
Příklad souhlasu se zpracováním informací u školních účtů a služeb, do kterých se žáci registrují 

# data[].attributes.subject
Příklad souhlasu se zpracováním informací u školních účtů a služeb, do kterých se žáci registrují 

# data[].attributes.body
ZZ uděluje souhlas se zpracováním osobních údajů, které škola může zpracovávat při založení a vedení školního Microsoft účtu a e-mailové adresy dítěte pro výukové účely.

Jako ZZ také souhlasíte s tím, že se dítě může na pokyn vyučujícího

přihlašovat prostřednictvím zřízeného školního Microsoft účtu (resp. e-mailové adresy) do

programů a nástrojů, které jsou využívány v rámci výuky (např. Canva, MakeCode,

Tinkercad, Fusion, Learningapps, Khan Academy apod.) a mohou využívat služeb umělé

inteligence. Poskytovatelé těchto programů a nástrojů mohou být příjemci osobních

údajů. Dále dítě může prostřednictvím e-mailové adresy komunikovat s pedagogy, školou

apod.