# data[].attributes.body
Gå til læge, hvis du oplever:

Blod – med eller uden slim – i afføringen

Sort afføring

Ændrede afføringsvaner, der varer i mere end to uger

Skiftevis forstoppelse og tynd afføring i mere end to uger

En fornemmelse af, at tarmen ikke tømmes ordentligt, når du er på toilettet

Smerter ved afføring

Luft i tarmene eller ondt i maven igennem mere end to uger

Konstante maveproblemer

Blodmangel, vægttab eller feber i lang tid uden grund

Forskel mellem højre og venstre side

Højre side af tyktarmen:

Mavesmerter

Træthed

Vægttab

Udspilet mave

Feber

Venstre side af tyktarmen/endetarmen:

Blod i afføringen

Ændrede afføringsvaner

Mavesmerter

Ca. 2 ud af 3 knuder sidder i venstre side/endetarm

# data[].attributes.body
Symptomerne kan ligne almindelige tarmgener (fx forstoppelse, diarre)

Vigtigt at reagere på ændringer og søge læge ved mistanke

Symptomener kan optræde enkeltvis eller sammen, og der kan også være andre symptomer.

Ca. 2 ud af 3 knuder sidder i venstre side/endetarm

# data[].attributes.body
Rektaleksploration

Hvis tumoren sidder i endetarmen (rectum):

Lægen laver en rektaleksploration (føler med en finger i endetarmen).

Tumoren kan mærkes direkte, hvis den sidder lavt.

Lægen vurderer størrelse og placering af tumoren.

En kikkertundersøgelse (koloskopi) af tarmen bruges til at finde årsagen til fx blod i afføringen. Lægen fører en tynd slange med kamera ind i tarmen for at se, hvordan den ser ud indvendigt. Undervejs kan lægen:

Tage vævsprøver (biopsier)

Fjerne små polypper

Skylle og suge, hvis der er afføring i vejen

Det giver en god og sikker måde at stille en diagnose, fx om der er kræft.

Før undersøgelsen:
Man skal have et lavement (man skyller endetarmen og den nederste del af tarmen med væske) for at tømme den for afføring. nogle timer før, så tarmen er tom.

Lægen kan se hele tyktarmen og finde tumorer eller polypper.

Vævsprøver (biopsier):

Under undersøgelserne tager lægen små prøver af vævet.

Prøverne sendes til mikroskopi på et laboratorium.

Mikroskopi bruges til at finde ud af ;

Med denne metode kan lægen på den sikreste måde stille diagnosen.

Om tumoren er ondartet (malign) eller godartet (benign).

Hvilken type kræft det er (f.eks. adenokarcinom : det er en ondartet kræft i overfladeceller den mest almindelige type kræft i tyktarmen.

Undersøgelse for skjult blod i afføringen:

Skjult blod kan være et tidligt tegn på tarmkræft.

En lille afføringsprøve undersøges i laboratoriet.

Prøven kan du enten aflevere hos lægen eller tage derhjemme (fx i screeningsprogrammet).

Blod i afføring kan også skyldes hæmorroider eller små rifter – det betyder ikke altid kræft.

CT-kolografi (CT-scan)

En røntgenundersøgelse af tyktarmen.

Bruges til at finde polypper og kræftknuder.

Anvendes hvis lægen ikke kan gennemføre en fuld koloskopi, eller hvis koloskopi ikke er mulig.

MR-kolografi: (MR-scan)

Et alternativ til CT-kolografi, hvor man bruger MR-scanning i stedet for røntgen.

Kamerakapsel (forsøg):

En kamera-pille, man sluger.

Den tager billeder af hele tarmen indefra.

Bruges på forsøgsbasis nogle steder i Danmark.

Hvis du tilbydes den, får du grundig information først.

# data[].attributes.body
Blod fra tarmen kan have forskelligt udseende:

Blod kan farve afføringen sort, hvis blødningen kommer langt oppe fra i mave-tarmkanalen f.eks. tyktarmens højre side eller fra mavesækken

Frisk, rødt eller ældre mørkerødt blod kan sidde uden på afføringen, være blandet op i afføringen eller komme ud som blodigt slim

Hvis det bløder kraftigt, kan der være hele klumper af blod (koagler)

Frisk blod i wc-kummen eller på toiletpapiret

# data[].attributes.body
Ændringer i cellens DNA gør, at den deler sig ukontrolleret og vokser ind i det omgivende væv.

Når cellerne deler sig unormalt og skaber en unaturlig tilvækst, kaldes det for en tumor (svulst)

De kan deles op i to former, godartede (benigne) og ondartede (maligne)

Det kan ske, hvis immunforsvaret er svækket. Det kan også skyldes KRAMS faktorer.

Cancer cellerne er anderledes opbygget og fungerer anderledes end de oprindelige celler

Svulsten vokser ind i det omgivende væv, og den spredes via blodet og lymfen til andre organer, hvor der dannes metastaser.

Selvom svulsten er fjernet kirurgisk eller med stråler eller medicin (kemo), kan den komme igen

# data[].attributes.body
Formål med operation

Fjerne hele det kræftramte tarmstykke + lymfeknuder

Sikre alt kræftvæv er væk → helbredende behandling

Helbredende, hvis sygdommen er lokaliseret

Inden operationen

Bedøvelse: altid fuld narkose, evt. kombineret med epidural (smertelindring)

Tarmforberedelse: afføringsmidler og flydende kost ved behov (afhænger af knudens placering)

Forebyggelse af blodpropper:

Daglige indsprøjtninger med lavmolekylært heparin

Støttestrømper under/efter operation

Antibiotika: gives for at reducere risiko for infektion

Livsstil: anbefales at stoppe rygning/alkohol

Vigtigt: informere om al medicin og kosttilskud

Operationsteknikker

Laparoskopi (kikkert):

Små snit i maven

Mindre smerter, hurtigere opheling, færre arvæv

Bruges i ca. 90 % af planlagte operationer

Åben operation:

Større snit i maven

Bruges ved akutte tilfælde, komplicerede eller store tumorer

Varighed (indgreb): Typisk 2-6 timer

Efter operationen

Fjernet væv sendes til patologisk undersøgelse

Mikroskopisk analyse af kræftudbredelse

Stadie og behov for evt. forebyggende kemoterapi afgøres

Svar efter ca. 1 uge

Indlæggelse ca. 2–6 dage

Stomi (kun ved behov)

Som oftest: tarmender sys sammen → ingen stomi

Midlertidig/blivende stomi kan anlægges:

Ved høj risiko for utæt sammensyning

Ved akutte operationer

De fleste lever fint med stomi, hvis nødvendigt

Mulige komplikationer (10–20 %)

Lungebetændelse

Hjerte-komplikationer

Infektion i operationssår/bughule

Utæthed i sammensyning af tarm (anastomoselækage)

Kræver ofte akut reoperation og midlertidig stomi

Forbigående ændret afføring / inkontinens efter operation

Akut behandling (ca. 10 % af patienter)

Årsager: tarmslyng, blødning, hul på tarmen

Tarmslyng behandling:

Oftest via kikkert (koloskopi) → indsættelse af stent for passage

Alternativt anlæggelse af midlertidig stomi ved akut operation

Når stabil: planlagt operation udføres senere

# data[].attributes.body
Formål med stomi

Kunstig tarmåbning for afføring gennem maven

Bruges når tarmender ikke kan sys sammen sikkert

Kan være midlertidig (3–6 mdr) eller permanent

Typer af stomi

Ileostomi – tyndtarm føres ud (typisk højre side af maven)

Kolostomi – tyktarm føres ud (typisk venstre side af maven)

Årsager til stomi

Radikal fjernelse af kræftvæv

Beskytte sammensyning af tarmen (anastomose)

Sikrere operation hos svækkede patienter

Akut behandling (tarmslyng, hul på tarmen)

Placering inden operation

Afmærkes på maven af stomisygeplejerske

Tager højde for anatomi, tøj, fysisk aktivitet og patientens ønsker

Midlertidig stomi

Giver sammensyningen ro til at hele

Fjernes igen efter ~3–6 måneder

Almindelige former:

Midlertidig kolostomi (ofte ved akut tyktarmsoperation)

Midlertidig ileostomi (ofte ved endetarmskræft)

Akut stomi

Ved livstruende tilstande: bughindebetændelse, tarmslyng

Ofte midlertidig → lukkes efter 3–6 mdr

Permanent stomi

Når tarmen ikke kan sys sikkert sammen

Hyppigt ved ældre/svækkede eller ved omfattende kræft

Permanent kolostomi: typisk venstre side → afføring som før

Permanent ileostomi: typisk højre side → tyndere og hyppigere afføring (1–1½ L/dag)

# data[].attributes.body
Hvornår tilbydes kemoterapi?

Hvis kræften har spredt sig til lymfeknuder (stadium III)

Nogle gange ved højrisiko stadium II (tumor gennem tarmvæggen, men ingen knuder)

Formål: mindske risikoen for tilbagefald

Behandlingsforløb

Gives som tabletter (hjemme) eller drop (ambulant)

Hver 2.–3. uge

Samlet varighed: 3–6 måneder

Ofte hjemmekemoterapi vha. centralt venekateter

Hyppigst brugte kombination af medicin

5-Fluorouracil (5-FU) + folininsyre

Drop hver 14. dag → lille pumpe frigiver 5-FU over 2 døgn hjemme

Capecitabin (tabletter)

Tages morgen + aften i 14 dage → 7 dages pause

Oxaliplatin (aldrig alene)

Sammen med 5-FU/folininsyre → FOLFOX (hver 14. dag)

Sammen med capecitabin → CAPOX (hver 3. uge)

Bruges ikke til ældre eller stadium II

Bivirkninger

5-FU/capecitabin

Ofte milde og forbigående

Kvalme, træthed, diarré, mundbetændelse, våde øjne, hudafskalning på hænder/fødder

Ca. 1 ud af 10 må indlægges pga. bivirkninger

DPD-gen-test tages før start (sjælden risiko for alvorlig toksicitet)

Oxaliplatin

Kuldeoverfølsomhed lige efter behandling (svært ved kolde drikke, kold luft)

Føleforstyrrelser/snurren i hænder/fødder → kan vare måneder

Efter 3 mdr: 1/7 får varige gener

Efter 6 mdr: næsten 50 % får varige føleforstyrrelser

Flere bivirkninger end 5-FU/capecitabin alene

Ca. 1 ud af 4–5 bliver midlertidigt indlagt

# data[].attributes.body
Hvis vi opdager nogle symptomer hos en patient / borger som vi er i kontakt med, er det vigtigt at få informeret borgeren, så der kan tages kontakt til EPL. Jeg må ikke som SSA komme med en diagnose, men hvis jeg har en mistanke om coloncancer, og cancer i det hele taget, er en hurtig undersøgelse, og tidlig behandling vigtigt.

# data[].attributes.body
Risikofaktorer:

Overordnet: Hovedsageligt er der tale om godartede polypper i tarmen, der over lang tid og relativt sjældent kan udvikle sig til kræft.

Æget risiko over 50 år

Overvægt

- Blivende vægttab mindsker risikoen

Rygning

- Jo mere rygning, jo højere risiko.

- Rygestop mindsker risikoen uanset alder.

- Jo flere år røgfri, jo bedre.

Alkohol; Højere risiko ved øget indtag.

- Nogle af de stoffer leveren nedbryder alkohol til, er kræftfremkaldende, f.eks. acetaldehyd

- Alkohol påvirker tarmbakterier negativt og kan på den måde øge risikoen.

Tarmsygdomme som Crohns sygdom og ulcerøs kolitis

Kost: På Sundhed.dk står der at kostens rolle ift udvikling af colon-cancer ikke er bevist*.

På cancer.dk står der følgende 3 linjer:

- Okse, svin og lam. Anbefalet kun 350g om ugen.

- Særligt kød, der er røget, saltet og tørret (pølser, bacon, pålægsprodukter etc.)

Arveligt; polypper i tarmen kan udvikle sig.

(Cancer.dk)

*Sundhed.dk:

Kostens rolle i udvikling af tyktarmskræft er ikke bevist. Kost rig på frugt og grøntsager kan muligvis bidrage til at beskytte mod tyktarmskræft, og man har tidligere også ment, at fiberrig eller kaloriefattig kost reducerede risikoen for tyktarmskræft.

# data[].attributes.body
Hvis en patient har haft/har coloncancer, og derefter har fået en stomi, kan SSA rolle være stomi pleje, eller udskiftning af plade/pose. Hvis patienten selv kan udføre stomi pleje, kan vores opgave være at instruere i korrekt stomipleje.

Være opmærksom på om der er forandringer på huden, som kræver behandling, og at patienten selv er tryg ved at udføre plejen

# data[].attributes.headline
I Danmark foregår undersøgelse af coloncancer (tyktarmskræft) typisk sådan:

# data[].attributes.subject
I Danmark foregår undersøgelse af coloncancer (tyktarmskræft) typisk sådan:

# data[].attributes.body
Afføringsprøve (FIT-test): Bruges i screeningsprogram for borgere mellem 50-74 år – hvert 2. år.

Koloskopi: Ved mistanke eller positiv afføringsprøve føres et kamera op i tarmen for at se efter polypper eller kræft.

Vævsprøve (biopsi): Tages under koloskopi og sendes til mikroskopi for at afgøre, om det er kræft og hvilken type.

Scanninger (CT/MR): Bruges til at undersøge, om kræften har spredt sig.

Stadieinddeling: Kræftens udbredelse vurderes i stadier fra 1 til 4.

# data[].attributes.body
Stadieinddeling bruges til at beskrive, hvor udbredt kræften er. Det hjælper med at vælge den rette behandling.

Stadie 0 : Kræften er kun i det yderste lag af tarmens slimhinde.

Stadie I : Kræften er vokset ind i tarmvæggen, men ikke udenfor og ikke til lymfeknuder.

Stadie II : Kræften er vokset gennem tarmvæggen, men har ikke spredt sig til lymfeknuder.

Stadie III : Kræften har spredt sig til nærliggende lymfeknuder, men ikke til andre organer.

Stadie IV : Kræften har spredt sig til andre organer (f.eks. lever, lunger – kaldet metastaser).

# data[].attributes.body
Formål

Helbredende, hvis få metastaser kan fjernes kirurgisk

Lindrende (palliativ), hvis sygdommen ikke kan helbredes → forlænge livet og mindske symptomer

Hvor kan kræften sprede sig?

Lymfeknuder (hyppigt)

Lever og lunger (hyppigste organer)

Bughulen (peritoneal karcinose)

Andre organer

Helbredende behandling (udvalgte patienter)

Operation af metastaser

Lever og lunger: fjernelse kan helbrede hos udvalgte → ofte kombineret med kemoterapi før/efter

Peritoneal karcinose: cytoreduktiv kirurgi (fjernelse af al synligt tumorvæv)

HIPEC (skylning med varm kemoterapi) bruges kun i få, udvalgte tilfælde

I DK udføres på Aarhus UH og Herlev/Gentofte

Lindrende/palliativ behandling

Kemoterapi

Bruges ved:

Udbredt sygdom uden mulighed for operation

Efter operation, hvis der er rester af kræft

Tilbagefald

Formål: reducere kræftmængde, forlænge livet, lindre symptomer

Medicin: 5-FU, capecitabin, irinotecan, oxaliplatin

Målrettede behandlinger (antistoffer)

Bevacizumab: hæmmer blodkar → gives med kemoterapi

Cetuximab/panitumumab: kræver RAS-wildtype tumor → gives med kemoterapi

BRAF-hæmmer (encorafenib): til patienter med BRAF-mutation → kombineres med anti-EGFR antistof

Immunterapi

Kun ved metastatisk (udbredt) sygdom

Kræftcellerne skal have såkaldt MSI-H eller dMMR (defekt DNA-reparationssystem)
→ findes hos ca. 4–6 % af patienter med fremskreden tyktarmskræft

Immunterapi gives primært hvis kemoterapi ikke virker, eller som førstevalg netop ved MSI-H/dMMR

Lindrende strålebehandling

Bruges mod smerter eller enkelte metastaser (= stereotaktisk stråleterapi)

Aflastende indgreb ved tarmstop (tarmslyng)

Operation for at skabe passage:

Fjerne det blokerede område

Omlægning (”omkørsel”) af tarm

Stomi

Stent gennem tumoren

Gøres hvis tarmfunktionen er truet

Kontrol og effektvurdering

CT-scanning og blodprøver hver 2.–3. måned under behandling

Kemoterapi fortsættes så længe der er effekt og acceptable bivirkninger

Første linje virker bedst → senere linjer har oftest mindre effekt

# data[].attributes.body
Observation og tidlig opsporing

Observere for tegn på infektion, blødning, ændringer i tarmfunktionen og uregelmæssig sårheling efter operation (muligvis stomi)

Vurdere ernæringsstatus og støtte ved nedsat appetit og vægttab

Støtte ved bivirkninger af behandlingen
Kemoterapi:

Observere hårtab, kvalme, diarré, slimhindeproblemer, udslæt og træthed

Sikre god mundhygiejne og forebygge infektioner

Vejlede i kost og væskeindtag samt støtte ved kvalme

Strålebehandling:

Observere og pleje huden i det bestrålede område

Afhjælpe tør mund, synkeproblemer, inkontinens og hudgener

Håndtering af senfølger og symptomer
Træthed/fatigue:

Hjælpe borgerens med struktur i hverdagen og støtte til passende fysisk aktivitet og praktiske opgaver (hvis muligt, alt efter borgerens tilstand)

Smerter:

Observere og dokumentere smerter

Vurdere effekten af smertebehandling og anvende non-farmakologiske metoder som afledning og lejring m.m

Psykiske reaktioner:

Give tid til samtale, skabe tryghed og registrere ændringer i humør og adfærd

Støtte ved angst, depression, kognitive vanskeligheder og henvise efter behov til faglige kollega (tværfaglig samarbejde)

Kropsbillede og stomi:

Give støtte til accept af ændret krop og hjælpe med stomipleje og praktisk mestring

Livsstil og forebyggelse

Prøv og motivere til rygestop, sund kost, begrænsning af alkohol og daglig motion (KRAMS-faktorer)

Vejlede i egenomsorg og forebyggelse af komplikationer såsom forstoppelse, vægttab, hudproblemer og blodpropper

Tværfagligt samarbejde og borgerinddragelse

Samarbejde med sygeplejersker, læger, diætister, fysioterapeuter og psykologer

Involvere og støtte pårørende, anerkende deres behov og belastning

Dokumentation og opfølgning

Dokumentere observationer, plejehandlinger og borgerens reaktioner / ønsker / behov

Medvirke til planlægning og opfølgning med fokus på livskvalitet, funktionsniveau og forebyggelse af tilbagefald

# data[].attributes.body
Der kan opstå komplikationer både før, under og efter behandling:

- Hvis man går længe uden at blive behandlet, er der stor risiko for forværring og at kræften kan sprede sig til andre væv.

- Hvis man får kemobehandling, svækkes kroppen og der opstår ofte bivirkninger som; træthed/udmattelse, hårtab, smerter, tendens til blå mærker, og problemer med hud, slimhinder og kvalme. Da immunforsvaret også svækkes, stiger risikoen for infektioner. Man kan også opleve nedsat sexlyst.

- Der kan opstå føleforstyrrelser som følge af kemo-behandling.

- Hvis man opereres kan man risikere at der sker fejl, eller at knuden er større eller sidder anderledes end antaget. Dette giver en større skade på væv, og/eller en større operation end ventet.

Diverse komplikationer - Liste:

- Blødninger

- Infektioner:

Dårlig syning af tarm

Svækkelse af immunforsvar

Spredning til andre organer og væv

Udmattelse

Smerter

# data[].attributes.body
SSA'er kan observere og vurdere patientens smerter, samt assistere med smertestillende medicin efter ordination. De kan også vejlede patienten i ikke-medicinske smertelindringsmetoder, som f.eks. afspændingsteknikker.

Modulation, som kan være kolde omslag, eller varme. Blid berøring eller massage. Musik eller anden afledning fra smerteoplevelsen

# data[].attributes.body
Reflektioner

Omsorg, nærvær, let berøring (oxytocin, ro)

Relation til pårørende og patient

God lejring - Fowler's Lejring

Tjekke respirationsfrekvens, evt. SAT

Give hurtigvirkende inhalationsmedicin

Mundswap, vand og evt. medicin

Skifte nattrøjen

# data[].attributes.body
(I powerpoint ovenfor har vi svaret på de øvrige spørgsmål).

Station 2: Den terminale fase

I skal i station 2 med den terminale fase med udgangspunkt Rosa.

De sidste dage har Rosa været sengeliggende og kun haft få vågne øjeblikket. Hun har ikke indtaget føde eller væske i 3 døgn.

Hos Rosa:

Bodil, Susanne, Jens og Stine har været samlet i hjemmet og på skift siddet ved hende de sidste to døgn.

Bodil og Susanne ønsker begge at være til sted hos Rosa, når hun går bort.

I gruppen skal i udarbejde et digitalt produkt om de fysiske tegn på dødens indtræden. Produktet må også gerne være en film, som i optager i afd. L.

Udfyld derudover sygeplejeprocessen over sygeplejen til Rosa i den senterminale fase.

Hvordan tænker I omsorg for Rosas pårørende det sidste døgn? Og hvordan kommer de syv kompetence-roller i spil?

# data[].attributes.body
I forhold til Rosas pårørende. (Bodil og Susanne)

Professionel: Pleje/ omsorg skal tilpasses til de behov og ønsker som de pårørende har.

I starten er de måske i chok, er meget i deres følelsers vold, og ikke så modtagelige for en masse info.

De har brug for en professionel ssa der viser, at (situationen) er under kontrol. Der bliver gjort hvad vi kan for at hjælpe Rosa med smertelindring, og afslapning, så hun kan trække vejret stille og roligt.

# data[].attributes.body
Her skal vi udføre lindrende pleje, her til de pårørende, dvs forsøge at lindre sorgen og den smerte der er forbundet med at være i akut sorg.

Det kan gøres ved at give plads til deres følelser, frustrationer og magtesløshed.

Vi kan lytte, lytte og lytte.

Det hjælper Bodil og Susanne at blive rummet og accepteret.

Hvis vi som ssa kan tyde et behov de har. Kan vi forsøge at opfylde det, men ellers bare være i smerten sammen med dem, fordi det er en naturlig process de skal igennem.

Hvis de er klar, eller modtagelige kan vi fortælle om sorggrupper de kan deltage i.

Her kan de tale med andre i samme situation, og så bliver smerten og byrden måske lidt lettere at bære.

De vil møde mennesker som er kommet igennem den første smertefulde tid af et sorgforløb, og kan opleve sammen med andre, at det skal nok blive lysere med tiden.

# data[].attributes.body
Ssa skal her støtte de pårørende i sorgen over tabet af Rosa.

Der kan være religiøse tanker de ønsker at dele, eller hvilke psykiske overvejelser de gør sig i forbindelse med den allersidste tid, og tiden derefter.

Det kræver empati, og kendskab til Rosas og de pårørendes livshistorie. Det kræver omhu med dokumentationen, både den mundtlige og den skriftlige.

Det ssa skal være god til, er at skabe kontakt og tillid, så de pårørendes behov opfyldes bedst muligt.

# data[].attributes.body
Her har ssa til opgave at samarbejde med andre involverede parter.

Det kan være andre kollegaer, læger, præst, psykolog eller andre faggrupper.

Denne kompetence har ikke så meget med de pårørende at gøre, men de er selvfølgelig en vigtig del af det samlede samarbejde, her er ssa bindeled til de andre faggrupper.

# data[].attributes.body
I det tværfaglige samarbejde, har ssa en vigtig rolle i organiseringen af de forskellige opgaver. De pårørende har brug for hjælp til overblik over forløbet, så de kan få den nødvendige støtte og hjælp, plus at de pårørende i situationen ikke selv kan overskue forløbet. Det hjælper vi med, også i tiden efter dødsfaldet, hvis der er behov for dette.

# data[].attributes.body
I den palliative pleje til patienter og pårørende, kan sundhedsfremme være det samme som livskvalitet.

Den gode livsafslutning kan være de 6 Sèr

symptomlindring

selvbestemmelse

selvbillede

sociale relationer

samtykke

sammenhæng/mening

# data[].attributes.body
Skabe gode rammer og et værdigt rum. Behov for efteruddannelse og faglig vejledning.

Tiden er ekstra dyrebar, det fysiske rum betyder meget.