# data[].attributes.body
Для дослідження динаміки поширення інформації в соціальних мережах я взяла два популярні пости на платформі Instagram та проаналізувала їх.

1.    Пост від Nike

Автор: @nike

Тема: Представлення нової колекції взуття.

Час публікації: 18 вересня 2024 року

Кількість лайків: 184 тис.

Коментарі: 759

Перепости (згадування в сторіс та поширення): 8930

Аналіз: Пост став вірусним за кілька годин після публікації, особливо завдяки підтримці відомих блогерів та спортсменів, які є амбасадорами бренду.

2.   Пост від Selena Gomez

Автор: @selenagomez

Тема: Особистий пост про старт нового 4 сезону #OnlyMurdersInTheBuilding

Час публікації: 27 серпня 2024 року

Кількість лайків: 3 млн.

Коментарі: 15

Перепости: 2540

Аналіз: Пост поширився швидко завдяки великій кількості підписників Селени. Також зазначається, що 4 сезон #OnlyMurdersInTheBuilding зараз транслюється на Hulu в США та на Disney+ у всьому світі.

# data[].attributes.body
Для аналізу я обрала три популярні пости на платформі Instagram, присвячені питанням екологічної стійкості, які я вважаю є актуальними для сучасного суспільства.

1. Пост від @gretathunberg

Тема: Шкільний страйк за клімат, проти геноциду та екоциду.

Дата публікації: 11 жовтня 2024 року.

Лайки: 56,5 тис.

Коментарі: 1148

Оцінка достовірності: Офіційний аккаунт Грети Тунберг є надійним джерелом інформації, оскільки її позиція та діяльність відома у глобальних масштабах. Крім того, інформація про протест підтверджується новинами у провідних міжнародних медіа.

Ознаки можливої дезінформації: Немає очевидних ознак. Пост базується на реальних подіях.

2. Пост від @zero__waste__life

Тема: Заклик спробувати найпростіший спосіб компостування

Дата публікації: 5 березня 2021 року.

Лайки: 22

Коментарі: 0

Оцінка достовірності: Акаунт має дуже малу кількість підписників, але він часто публікував якісні матеріали на екологічну тематику. Однак немає конкретної інформації щодо заходів, деякі аспекти можуть бути спрощені або перебільшені.

Ознаки можливої дезінформації: Певні заяви щодо радикального зменшення відходів без будь-яких компромісів можуть бути перебільшеними, оскільки реальний перехід до "нульових відходів" складніший і потребує не тільки особистих зусиль, але й системних змін.

3. Пост від @climatecraic

Тема: оголошення, марш за чисту воду, вимога чистої води.

Дата публікації: 2 листопада 2024 року.

Лайки: 70

Коментарі: 1

Оцінка достовірності: Інформація чітка та конкретна, сказано місце, дату та час проведення.

Ознаки можливої дезінформації: Немає.

# data[].attributes.body
1. Фейкова інформація про COVID-19

Фейкова новина поширюється через коментарі, де люди активно обговорюють її, що збільшує охоплення завдяки алгоритмам соцмереж, через пересилання у приватних повідомленнях, роблячи фейк "невидимим" для модераторів, через поширення скріншотів на інших платформах, а також копіюванням тексту й публікацією як нового посту, що ускладнює боротьбу з дезінформацією. Наслідками є зростання недовіри до офіційної інформації, відмова людей звертатися до лікарень, поширення паніки та ігнорування заходів безпеки, вірусний характер фейків і репутаційні втрати для соцмереж. Для протидії необхідні на мою думку освітні кампанії з медіаграмотності та вдосконалення алгоритмів соцмереж.

2. Фейкова інформація про нібито загибель на війні медійника з Тернополя Віталія Антонюка.

Фейк про загибель поширюється через районні новинні спільноти у Facebook, де користувачі активно діляться постом, дякують "герою" і коментують, що підсилює його охоплення. Окрім цього, можливе пересилання у приватних повідомленнях і копіювання тексту для нових постів. Це може призвести до зловживання довірою людей, фінансових втрат через шахрайство, поширення паніки та шкоди людям. Для протидії важливо активно спростовувати фейк, скаржитися на дописи й інформувати аудиторію.

# data[].attributes.attachment_caption
Я виставила пост на своїй лівій сторінці, а потім його видалила.

# data[].attributes.body
Текст:

УВАГА! Спростування фейку про Віталія Антонюка

У Facebook поширили неправдиву новину про загибель тернопільського медійника Віталія Антонюка і вказали номер банківської картки для збору грошей.

🔴 Це шахрайство!

Віталій живий і здоровий. Це підтвердив він сам і представниця Інституту масової інформації.

Бригада, яку згадали у фейку, не існує.

Редакторка "RIA+" не писала нічого подібного.

📌 Що робити?

Не вірте цій новині.

Поскаржтеся на допис у Facebook.

Розкажіть іншим, що це шахрайство.

Віталій вже звернувся до поліції. Допоможіть зупинити шахраїв!

#СпростуванняФейку #ДовіряйтеПеревіренимДжерелам

# data[].attributes.body
1. @med_info_shop

Акаунт, який називає себе магазином медичних приладів, виглядає підозріло: мало лайків, жодних коментарів чи відгуків, а сторінка не викликає довіри. Я вважаю, що потрібно уникати покупок у такого магазину.

2. @politicaltruth_

Профіль публікує інформацію про політичну ситуацію в США, поширюючи маніпуляції та недостовірні факти. Сторінка не має реальної активності: відсутні автентичні фото, коментарі чи взаємодія. Немає фактів.

3. @smart_policy

Акаунт виглядає фейковим через низьку активність (лише 9 дописів), велику кількість підписників (1705) при відсутності лайків і коментарів, загальний опис без деталей про послуги, використання лише графічного контенту замість реальних фото, а також сумнівне посилання на сайт. Це може бути створено для шахрайства, тому довіряти такому акаунту не варто.

# data[].attributes.body
Організація: StopFake

Методи роботи:

1. Перевірка фактів: Основна діяльність проєкту зосереджена на перевірці та спростуванні неправдивої інформації. StopFake ретельно аналізує новини, статті, заяви та відео, що розповсюджуються в медіа, і виявляє фейки, маніпуляції та пропаганду, яка може впливати на суспільство.

2. Використання технологій: Для боротьби з фейками StopFake активно використовує сучасні технології, включаючи автоматизовані інструменти для збору даних, аналізу медіа та перевірки джерел інформації. Це дозволяє швидко реагувати на нові дезінформаційні кампанії.

3. Співпраця з медіа та соціальними мережами: У рамках співпраці з Facebook і Нацрадою з ТБ і радіо, організація допомагає в боротьбі з дезінформацією на цифрових платформах, забезпечуючи виявлення, обробку та аналіз фейкових новин.

4. Освітня діяльність: Окрім перевірки фактів, StopFake проводить інформаційні кампанії та тренінги для журналістів, студентів, медіа та широкої аудиторії, щоб підвищити рівень медіаграмотності та навичок перевірки інформації.

5. Міжнародна співпраця: StopFake активно працює на міжнародному рівні, допомагаючи країнам, які стикаються з інформаційними війнами та пропагандою, зокрема, Сирії, Туреччині, країнам ЄС та пострадянським державам.

Досягнення:

StopFake стало важливим інструментом для боротьби з дезінформацією в Україні, особливо під час російської агресії.

Проєкт здобув міжнародне визнання завдяки високій якості перевірки фактів та успішному використанню у співпраці з такими організаціями, як Facebook, Нацрада з ТБ та радіо.

Завдяки своїй роботі, StopFake допомогло вплинути на зміцнення інформаційної безпеки в Україні, а також підвищити медіаграмотність серед громадян.

Отже, StopFake є потужним інструментом для боротьби з дезінформацією, який поєднує технології, освіту і партнерства з міжнародними та національними організаціями для забезпечення правди і прозорості в медіа.

# data[].attributes.body
В ході виконання лабораторної роботи я виявила кілька важливих висновків щодо проблеми дезінформації в соціальних мережах. По-перше, соціальні мережі стали потужним інструментом для швидкого розповсюдження неправдивої інформації. Завдяки їхній глобальній аудиторії та можливості моментального обміну контентом, дезінформація може досягти величезної кількості людей у найкоротші терміни. Це створює небезпеку маніпуляції масовою свідомістю та сприяє виникненню соціальних та політичних криз. По-друге, дезінформація може викликати серйозні наслідки на глобальному та локальному рівнях. Вона здатна впливати на формування громадської думки, підірвати довіру до офіційних джерел інформації та підсилювати панічні настрої. Особливо небезпечною дезінформація стає під час криз, як-от пандемії або війни, коли суспільство особливо вразливе до маніпуляцій.

Основними каналами поширення дезінформації є функції соціальних мереж, такі як пересилання повідомлень, коментарі та репости. Завдяки цим інструментам користувачі можуть легко поширювати фейки, навіть не усвідомлюючи їхньої неправдивості. Часто такі новини дублюються на інших платформах або передаються в приватних повідомленнях, що ускладнює боротьбу з ними. Для протидії дезінформації необхідно впроваджувати комплексні заходи. Перш за все, важливо розвивати навички критичного мислення та медіаграмотності у широкої аудиторії, навчати людей перевіряти джерела інформації та вміти відрізняти правдиві новини від фейкових. Також важливо посилювати співпрацю між урядами, громадськими організаціями та платформами соціальних мереж для створення інструментів моніторингу і швидкого спростування фейків.

Загалом, проблема дезінформації в соціальних мережах потребує системного підходу до її вирішення. Поряд із фактчекінгом і розвитком медіаграмотності, необхідно впроваджувати ефективні алгоритми на самих платформах, які б допомагали виявляти та блокувати неправдиві повідомлення. Користувачі також мають бути відповідальними за ту інформацію, яку поширюють, і усвідомлювати, що кожен репост фейкової новини може мати серйозні наслідки для суспільства.