# data[].attributes.body
Tóth Brigitta, Kókai Brigitta, Bedőcs Fanni

https://trello.com/c/QTJdckoB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Your browser was unable to load all of Trello's resources. They may have been blocked by your firewall, proxy or browser configuration.
Press Ctrl+F5 or Ctrl+Shift+R to have your browser try again and if that doesn't work, check out our troubleshooting guide .

# data[].attributes.attachment_link.description
Organize anything, together. Trello is a collaboration tool that organizes your projects into boards. In one glance, know what's being worked on, who's working on what, and where something is in a process.

# data[].attributes.body
villámok fajtáji

# data[].attributes.headline
Béres Patrik, Lakatos László, Szabó Roland

# data[].attributes.subject
Béres Patrik, Lakatos László, Szabó Roland

# data[].attributes.body
5G

# data[].attributes.headline
Horváth Helga, Hudomiet Dóra, Lestár Bianka

# data[].attributes.subject
Horváth Helga, Hudomiet Dóra, Lestár Bianka

# data[].attributes.attachment_link.description
A villám nagy energiájú, természetes légköri elektromos kisülés. Keletkezhet felhő-föld és felhő-felhő között is. Áramerőssége általában 20-30 000 amper, de kivételes esetben meghaladhatja a 300 000 ampert is. Óránként több százezer villámcsapás történik a Föld felszínén. Egyes adatok szerint Magyarországon évente a földet ért villámcsapások átlagos gyakorisága km²-ként kettő.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In telecommunications, 5G is the fifth- generation technology standard for broadband cellular networks, which cellular phone companies began deploying worldwide in 2019, and is the planned successor to the 4G networks which provide connectivity to most current cellphones.

Like its predecessors, 5G networks are cellular networks, in which the service area is divided into small geographical areas called cells. All 5G wireless devices in a cell are connected to the Internet and telephone network by radio waves through a local antenna in the cell. The new networks have higher download speeds, eventually up to 10 gigabits per second (Gbit/s). In addition to 5G being faster than existing networks, 5G has higher bandwidth and can thus connect more different devices, improving the quality of Internet services in crowded areas. Due to the increased bandwidth, it is expected the networks will increasingly be used as general internet service providers (ISPs) for laptops and desktop computers, competing with existing ISPs such as cable internet, and also will make possible new applications in internet-of-things (IoT) and machine-to-machine areas. Cellphones with 4G capability alone are not able to use the 5G networks.

5G networks are cellular networks, in which the service area is divided into small geographical areas called cells. All 5G wireless devices in a cell communicate by radio waves with a cellular base station via fixed antennas, over frequency channels assigned by the base station. The base stations, termed nodes, are connected to switching centers in the telephone network and routers for Internet access by high-bandwidth optical fiber or wireless backhaul connections. As in other cellular networks, a mobile device moving from one cell to another is automatically handed off seamlessly. 5G is expected to support up to a million devices per square kilometer.

The industry consortium setting standards for 5G, the 3rd Generation Partnership Project (3GPP), defines "5G" as any system using 5G NR (5G New Radio) software - a definition that came into general use by late 2018.

Several network operators use millimeter waves called FR2 in 5G terminology, for additional capacity and higher throughputs. Millimeter waves have a shorter range than the lower frequency microwaves, therefore the cells are of a smaller size. Millimeter waves also have more trouble passing through building walls. Millimeter-wave antennas are smaller than the large antennas used in previous cellular networks. Some are only a few centimeters long.

The increased data rate is achieved partly by using additional higher-frequency radio waves in addition to the low- and medium-band frequencies used in previous cellular networks. For providing a wide range of services, 5G networks can operate in three frequency bands - low, medium, and high.

5G can be implemented in low-band, mid-band or high-band millimeter-wave 24 GHz up to 54 GHz. Low-band 5G uses a similar frequency range to 4G cellphones, 600-900 MHz, giving download speeds a little higher than 4G: 30-250 megabits per second (Mbit/s). Low-band cell towers have a range and coverage area similar to 4G towers. Mid-band 5G uses microwaves of 1.7-4.7 GHz, allowing speeds of 100-900 Mbit/s, with each cell tower providing service up to several kilometers in radius. This level of service is the most widely deployed, and was deployed in many metropolitan areas in 2020. Some regions are not implementing the low band, making Mid-band the minimum service level. High-band 5G uses frequencies of 24-47 GHz, near the bottom of the millimeter wave band, although higher frequencies may be used in the future. It often achieves download speeds in the gigabit-per-second (Gbit/s) range, comparable to cable internet. However, millimeter waves (mmWave or mmW) have a more limited range, requiring many small cells. They can be impeded or blocked by materials in walls or windows. Due to their higher cost, plans are to deploy these cells only in dense urban environments and areas where crowds of people congregate such as sports stadiums and convention centers. The above speeds are those achieved in actual tests in 2020, and speeds are expected to increase during rollout. The spectrum ranging from 24.25-29.5 GHz has been the most licensed and deployed 5G mmWave spectrum range in the world.

Rollout of 5G technology has led to debate over its security and relationship with Chinese vendors. It has also been the subject of health concerns and misinformation, including discredited conspiracy theories linking it to the COVID-19 pandemic.

The ITU-R has defined three main application areas for the enhanced capabilities of 5G. They are Enhanced Mobile Broadband (eMBB), Ultra Reliable Low Latency Communications (URLLC), and Massive Machine Type Communications (mMTC). Only eMBB is deployed in 2020; URLLC and mMTC are several years away in most locations.

Enhanced Mobile Broadband (eMBB) uses 5G as a progression from 4G LTE mobile broadband services, with faster connections, higher throughput, and more capacity. This will benefit areas of higher traffic such as stadiums, cities, and concert venues.

Ultra-Reliable Low-Latency Communications (URLLC) refer to using the network for mission critical applications that require uninterrupted and robust data exchange. The short-packet data transmission is used to meet both reliability and latency requirements of the wireless communication networks.

Massive Machine-Type Communications (mMTC) would be used to connect to a large number of devices. 5G technology will connect some of the 50 billion connected IoT devices. Most will use the less expensive Wi-Fi. Drones, transmitting via 4G or 5G, will aid in disaster recovery efforts, providing real-time data for emergency responders. Most cars will have a 4G or 5G cellular connection for many services. Autonomous cars do not require 5G, as they have to be able to operate where they do not have a network connection. However, most autonomous vehicles also feature teleoperations for mission accomplishment, and these greatly benefit from 5G technology.

5G speeds will range from around 50 Mbps to 1,000 Mbps (1 Gbps) depending on the RF channel and base station load. Faster speeds require use of the mmWave bands, reaching 4 Gbps with carrier aggregation and MIMO, assuming a perfect channel and no other base station load.

Sub-6 GHz 5G (mid-band), by far the most common, can deliver between 10 and 1,000 Mbps; it will have a much further reach than mmWave bands. In the sub-6 bands, C-Band (n77/n78) was deployed by various U.S. operators in 2022. C-Band had been planned to be deployed by Verizon and AT&T in early January 2022 but was delayed due to safety concerns raised by the Federal Aviation Administration.

Low bands (such as n5) offer a greater range, thereby a greater coverage area for a given cell, but their speeds are lower than the mid and high bands.

In 5G, the ideal "air latency" is of the order of 8 to 12 milliseconds i.e., excluding delays due to HARQ retransmissions, handovers, etc. Retransmission latency and backhaul latency to the server must be added to the "air latency" for correct comparisons. Verizon reported the latency on its 5G early deployment is 30 ms. Edge Servers close to the towers can probably reduce latency to between 10 and 15 milliseconds.

Latency is much higher during handovers; ranging from 50 to 500 milliseconds depending on the type of handover. Reducing handover interruption time is an ongoing area of research and development; options include modifying the handover margin (offset) and the time-to-trigger (TTT).

5G uses adaptive modulation and coding scheme (MCS) to keep the bit error rate (BLER) extremely low. Whenever the error rate crosses a (very low) threshold the transmitter will switch to a lower MCS, which will be less error-prone. This way speed is sacrificed to ensure an almost zero error rate.

The range of 5G depends on many factors: transmit power, frequency, and interference. For example, mmWave (e.g.:band n258) will have a lower range than mid-band (e.g.: band n78) which will have a lower range than low-band (e.g.: band n5)

Given the marketing hype on what 5G can offer, simulators and drive tests are used by cellular service providers for the precise measurement of 5G performance.

Initially, the term was associated with the International Telecommunication Union's IMT-2020 standard, which required a theoretical peak download speed of 20 gigabits per second and 10 gigabits per second upload speed, along with other requirements. Then, the industry standards group 3GPP chose the 5G NR (New Radio) standard together with LTE as their proposal for submission to the IMT-2020 standard.

5G NR can include lower frequencies ( FR1), below 6 GHz, and higher frequencies ( FR2), above 24 GHz. However, the speed and latency in early FR1 deployments, using 5G NR software on 4G hardware ( non-standalone), are only slightly better than new 4G systems, estimated at 15 to 50% better.

The 5G system architecture is defined in TS 23.501. The packet protocol for mobility management (establishing connection and moving between base stations) and session management (connecting to networks and network slices) is described in TS 24.501. Specifications of key data structures are found in TS 23.003.

IEEE covers several areas of 5G with a core focus in wireline sections between the Remote Radio Head (RRH) and Base Band Unit (BBU). The 1914.1 standards focus on network architecture and dividing the connection between the RRU and BBU into two key sections. Radio Unit (RU) to the Distributor Unit (DU) being the NGFI-I (Next Generation Fronthaul Interface) and the DU to the Central Unit (CU) being the NGFI-II interface allowing a more diverse and cost-effective network. NGFI-I and NGFI-II have defined performance values which should be compiled to ensure different traffic types defined by the ITU are capable of being carried. The IEEE 1914.3 standard is creating a new Ethernet frame format capable of carrying IQ data in a much more efficient way depending on the functional split utilized. This is based on the 3GPP definition of functional splits.

5G NR (New Radio) is the primary air interface developed for 5G networks. It is the global standard for 3GPP 5G networks.

5Gi is an alternative 5G variant developed in India. It was developed in a joint collaboration between IIT Madras, IIT Hyderabad, TSDSI, and the Centre of Excellence in Wireless Technology (CEWiT). 5Gi (also known as Radio Interface Technology or RIT) is designed to improve 5G coverage in rural and remote areas over different geographical terrains. 5Gi uses Low Mobility Large Cell (LMLC) to extend 5G connectivity and the range of a base station.

5G TF: The 5G network implemented by American carrier Verizon for Fixed Wireless Access in late 2010s uses a pre-standard specification known as 5G TF (Verizon 5G Technical Forum). The 5G service provided to customers in this standard is incompatible with 5G NR. Verizon has since migrated to 5G NR.[needs update? ]

5G-SIG: Pre-standard specification of 5G developed by KT Corporation. Deployed at Pyeongchang 2018 Winter Olympics.

In the Internet of things (IoT), 3GPP is going to submit evolution of NB-IoT and eMTC (LTE-M) as 5G technologies for the LPWA (Low Power Wide Area) use case.

Beyond mobile operator networks, 5G is also expected to be used for private networks with applications in industrial IoT, enterprise networking, and critical communications, in what being described as NR-U (5G NR in Unlicensed Spectrum)

Initial 5G NR launches depended on pairing with existing LTE (4G) infrastructure in non-standalone (NSA) mode (5G NR radio with 4G core), before maturation of the standalone (SA) mode with the 5G core network.

As of April 2019, the Global Mobile Suppliers Association had identified 224 operators in 88 countries that have demonstrated, are testing or trialing, or have been licensed to conduct field trials of 5G technologies, are deploying 5G networks or have announced service launches. The equivalent numbers in November 2018 were 192 operators in 81 countries. The first country to adopt 5G on a large scale was South Korea, in April 2019. Swedish telecoms giant Ericsson predicted that 5G internet will cover up to 65% of the world's population by the end of 2025. Also, it plans to invest 1 billion reals ($238.30 million) in Brazil to add a new assembly line dedicated to fifth-generation technology (5G) for its Latin American operations.

When South Korea launched its 5G network, all carriers used Samsung, Ericsson, and Nokia base stations and equipment, except for LG U Plus, who also used Huawei equipment. Samsung was the largest supplier for 5G base stations in South Korea at launch, having shipped 53,000 base stations at the time, out of 86,000 base stations installed across the country at the time.

The first fairly substantial deployments were in April 2019. In South Korea, SK Telecom claimed 38,000 base stations, KT Corporation 30,000 and LG U Plus 18,000; of which 85% are in six major cities. They are using 3.5 GHz (sub-6) spectrum in non-standalone (NSA) mode and tested speeds were from 193 to 430 Mbit/s down. 260,000 signed up in the first month and 4.7 million by the end of 2019. T-Mobile US was the 1st company in the world to launch a commercially available 5G NR Standalone network.

Large quantities of new radio spectrum ( 5G NR frequency bands) have been allocated to 5G. For example, in July 2016, the U.S. Federal Communications Commission (FCC) freed up vast amounts of bandwidth in underused high-band spectrum for 5G. The Spectrum Frontiers Proposal (SFP) doubled the amount of millimeter-wave unlicensed spectrum to 14 GHz and created four times the amount of flexible, mobile-use spectrum the FCC had licensed to date. In March 2018, European Union lawmakers agreed to open up the 3.6 and 26 GHz bands by 2020.

As of March 2019, there are reportedly 52 countries, territories, special administrative regions, disputed territories and dependencies that are formally considering introducing certain spectrum bands for terrestrial 5G services, are holding consultations regarding suitable spectrum allocations for 5G, have reserved spectrum for 5G, have announced plans to auction frequencies or have already allocated spectrum for 5G use.

In March 2019, the Global Mobile Suppliers Association released the industry's first database tracking worldwide 5G device launches. In it, the GSA identified 23 vendors who have confirmed the availability of forthcoming 5G devices with 33 different devices including regional variants. There were seven announced 5G device form factors: (telephones (×12 devices), hotspots (×4), indoor and outdoor customer-premises equipment (×8), modules (×5), Snap-on dongles and adapters (×2), and USB terminals (×1)). By October 2019, the number of announced 5G devices had risen to 129, across 15 form factors, from 56 vendors.

In the 5G IoT chipset arena, as of April 2019 there were four commercial 5G modem chipsets and one commercial processor/platform, with more launches expected in the near future.

On March 4, 2019, the first-ever all-5G smartphone Samsung Galaxy S10+ 5G was released. According to Business Insider, the 5G feature was showcased as more expensive in comparison with 4G; the line up starts at US$1,000, in comparison with Samsung Galaxy S10e which started at US$750. On March 19, HMD Global, the current maker of Nokia-branded phones, announced the Nokia 8.3 5G, which it claimed as having a wider range of 5G compatibility than any other phone released to that time. The mid-range model, with an initial Eurozone price of €599, is claimed to support all 5G bands from 600 MHz to 3.8 GHz.

Many phone manufacturers support 5G. Apple iPhone 12 and later models support 5G. Google Pixel devices also support 5G, starting with the Pixel 5 and 4a 5G.

The air interface defined by 3GPP for 5G is known as New Radio (NR), and the specification is subdivided into two frequency bands, FR1 (below 6 GHz) and FR2 (24-54 GHz)

Frequency range 1 (< 6 GHz)

Otherwise known as sub-6, the maximum channel bandwidth defined for FR1 is 100 MHz, due to the scarcity of continuous spectrum in this crowded frequency range. The band most widely being used for 5G in this range is 3.3-4.2 GHz. The Korean carriers use the n78 band at 3.5 GHz.

Some parties used the term "mid-band" frequency to refer to higher part of this frequency range that was not used in previous generations of mobile communication.

Frequency range 2 (24-71 GHz)

The minimum channel bandwidth defined for FR2 is 50 MHz and the maximum is 400 MHz, with two-channel aggregation supported in 3GPP Release 15. The higher the frequency, the greater the ability to support high data-transfer speeds. Signals in this frequency range with wavelengths between 4 and 12 mm are called millimeter waves.

FR2 coverage

5G in the 24 GHz range or above use higher frequencies than 4G, and as a result, some 5G signals are not capable of traveling large distances (over a few hundred meters), unlike 4G or lower frequency 5G signals (sub 6 GHz). This requires placing 5G base stations every few hundred meters in order to use higher frequency bands. Also, these higher frequency 5G signals cannot penetrate solid objects easily, such as cars, trees, walls, and even humans, because of the nature of these higher frequency electromagnetic waves. 5G cells can be deliberately designed to be as inconspicuous as possible, which finds applications in places like restaurants and shopping malls.

Cell types

Deployment environment

Max. number ​of users

Output power ​(W)

Max. distance from ​base station

5G NR FR2

Homes, businesses

Home: 4-8
Businesses: 16-32

indoors: 0.01-0.1
outdoors: 0.2-1

tens of meters

Public areas like shopping malls,
airports, train stations, skyscrapers

64 to 128

indoors: 0.1-0.25
outdoors: 1-5

tens of meters

Urban areas to fill coverage gaps

128 to 256

outdoors: 5−10

few hundreds of meters

Metro cell

Urban areas to provide additional capacity

more than 250

outdoors: 10−20

hundreds of meters

MIMO systems use multiple antennas at the transmitter and receiver ends of a wireless communication system. Multiple antennas use the spatial dimension for multiplexing in addition to the time and frequency ones, without changing the bandwidth requirements of the system.

Massive MIMO (multiple-input and multiple-output) antennas increases sector throughput and capacity density using large numbers of antennas. This includes Single User MIMO and Multi-user MIMO (MU-MIMO). Each antenna is individually-controlled and may embed radio transceiver components.

In general, more antennas equal better performance. But more antennas also require bigger arrays that draw more power. Some of the places service providers deploy radio links have very tight constraints, so finding the right solution means weighing tradeoffs. For in-building coverage, the performance gain is often worth it. For outdoor or street-level coverage, maybe not.

Edge computing is delivered by computing servers closer to the ultimate user. It reduces latency, data traffic congestion and can improve service availability.

Small cells are low-powered cellular radio access nodes that operate in licensed and unlicensed spectrum that have a range of 10 meters to a few kilometers. Small cells are critical to 5G networks, as 5G's radio waves can't travel long distances, because of 5G's higher frequencies.

There are two kinds of beamforming: digital and analog. Digital beamforming involves sending the data across multiple streams (layers), while analog beamforming shaping the radio waves to point in a specific direction. The analog BF technique combines the power from elements of the antenna array in such a way that signals at particular angles experience constructive interference, while other signals pointing to other angles experience destructive interference. This improves signal quality in the specific direction, as well as data transfer speeds. 5G uses both digital and analog beamforming to improve the system capacity.

One expected benefit of the transition to 5G is the convergence of multiple networking functions to achieve cost, power, and complexity reductions. LTE has targeted convergence with Wi-Fi band/technology via various efforts, such as License Assisted Access (LAA; 5G signal in unlicensed frequency bands that are also used by Wi-Fi) and LTE-WLAN Aggregation (LWA; convergence with Wi-Fi Radio), but the differing capabilities of cellular and Wi-Fi have limited the scope of convergence. However, significant improvement in cellular performance specifications in 5G, combined with migration from Distributed Radio Access Network (D-RAN) to Cloud- or Centralized-RAN ( C-RAN) and rollout of cellular small cells can potentially narrow the gap between Wi-Fi and cellular networks in dense and indoor deployments. Radio convergence could result in sharing ranging from the aggregation of cellular and Wi-Fi channels to the use of a single silicon device for multiple radio access technologies.

NOMA (non-orthogonal multiple access)

NOMA (non-orthogonal multiple access) is a proposed multiple-access technique for future cellular systems via allocation of power.

Initially, cellular mobile communications technologies were designed in the context of providing voice services and Internet access. Today a new era of innovative tools and technologies is inclined towards developing a new pool of applications. This pool of applications consists of different domains such as the Internet of Things (IoT), web of connected autonomous vehicles, remotely controlled robots, and heterogeneous sensors connected to serve versatile applications. In this context, network slicing has emerged as a key technology to efficiently embrace this new market model.

The channel coding techniques for 5G NR have changed from Turbo codes in 4G to polar codes for the control channels and LDPC (low-density parity check codes) for the data channels.

In December 2018, 3GPP began working on unlicensed spectrum specifications known as 5G NR-U, targeting 3GPP Release 16. Qualcomm has made a similar proposal for LTE in unlicensed spectrum.

5G-Advanced is a name for 3GPP release 18, which as of 2021 is under conceptual development.

A report published by the European Commission and European Agency for Cybersecurity details the security issues surrounding 5G. The report warns against using a single supplier for a carrier's 5G infrastructure, especially those based outside the European Union. ( Nokia and Ericsson are the only European manufacturers of 5G equipment.)

On October 18, 2018, a team of researchers from ETH Zurich, the University of Lorraine and the University of Dundee released a paper entitled, "A Formal Analysis of 5G Authentication". It alerted that 5G technology could open ground for a new era of security threats. The paper described the technology as "immature and insufficiently tested," and one that "enables the movement and access of vastly higher quantities of data, and thus broadens attack surfaces". Simultaneously, network security companies such as Fortinet, Arbor Networks, A10 Networks, and Voxility advised on personalized and mixed security deployments against massive DDoS attacks foreseen after 5G deployment.

IoT Analytics estimated an increase in the number of IoT devices, enabled by 5G technology, from 7 billion in 2018 to 21.5 billion by 2025. This can raise the attack surface for these devices to a substantial scale, and the capacity for DDoS attacks, cryptojacking, and other cyberattacks could boost proportionally. In addition, the EPS solution for 5G networks has identified a design vulnerability. The vulnerability affects the operation of the device during cellular network switching.

Due to fears of potential espionage of users of Chinese equipment vendors, several countries (including the United States, Australia and the United Kingdom as of early 2019) have taken actions to restrict or eliminate the use of Chinese equipment in their respective 5G networks. A 2012 U.S. House Permanent Select Committee on Intelligence report concluded that using equipment made by Huawei and ZTE, another Chinese telecommunications company, could "undermine core U.S. national security interests". In 2018, six U.S. intelligence chiefs, including the directors of the CIA and FBI, cautioned Americans against using Huawei products, warning that the company could conduct "undetected espionage". Further, a 2017 investigation by the FBI determined that Chinese-made Huawei equipment could disrupt U.S. nuclear arsenal communications. Chinese vendors and the Chinese government have denied claims of espionage, but experts have pointed out that Huawei would have no choice but to hand over network data to the Chinese government if Beijing asked for it because of Chinese National Security Law.

In August, 2020, the U.S. State Department launched " The Clean Network" as a U.S. government-led, bi-partisan effort to address what it described as "the long-term threat to data privacy, security, human rights and principled collaboration posed to the free world from authoritarian malign actors". Promoters of the initiative have stated that it has resulted in an "alliance of democracies and companies", "based on democratic values". On October 7, 2020, the UK Parliament's Defence Committee released a report claiming that there was clear evidence of collusion between Huawei and Chinese state and the Chinese Communist Party. The UK Parliament's Defence Committee said that the government should consider removal of all Huawei equipment from its 5G networks earlier than planned. In December 2020, the United States announced that more than 60 nations, representing more than two thirds of the world's gross domestic product, and 200 telecom companies, had publicly committed to the principles of The Clean Network. This alliance of democracies included 27 of the 30 NATO members; 26 of the 27 EU members, 31 of the 37 OECD nations, 11 of the 12 Three Seas nations as well as Japan, Israel, Australia, Singapore, Taiwan, Canada, Vietnam, and India.

The spectrum used by various 5G proposals, especially the n258 band centered at 26 GHz, will be near that of passive remote sensing such as by weather and Earth observation satellites, particularly for water vapor monitoring at 23.8 GHz. Interference is expected to occur due to such proximity and its effect could be significant without effective controls. An increase in interference already occurred with some other prior proximate band usages. Interference to satellite operations impairs numerical weather prediction performance with substantially deleterious economic and public safety impacts in areas such as commercial aviation.

The concerns prompted U.S. Secretary of Commerce Wilbur Ross and NASA Administrator Jim Bridenstine in February 2019 to urge the FCC to delay some spectrum auction proposals, which was rejected. The chairs of the House Appropriations Committee and House Science Committee wrote separate letters to FCC chairman Ajit Pai asking for further review and consultation with NOAA, NASA, and DoD, and warning of harmful impacts to national security. Acting NOAA director Neil Jacobs testified before the House Committee in May 2019 that 5G out-of-band emissions could produce a 30% reduction in weather forecast accuracy and that the resulting degradation in ECMWF model performance would have resulted in failure to predict the track and thus the impact of Superstorm Sandy in 2012. The United States Navy in March 2019 wrote a memorandum warning of deterioration and made technical suggestions to control band bleed-over limits, for testing and fielding, and for coordination of the wireless industry and regulators with weather forecasting organizations.

At the 2019 quadrennial World Radiocommunication Conference (WRC), atmospheric scientists advocated for a strong buffer of −55 dBW, European regulators agreed on a recommendation of −42 dBW, and US regulators (the FCC) recommended a restriction of −20 dBW, which would permit signals 150 times stronger than the European proposal. The ITU decided on an intermediate −33 dBW until September 1, 2027, and after that a standard of −39 dBW. This is closer to the European recommendation but even the delayed higher standard is much weaker than that requested by atmospheric scientists, triggering warnings from the World Meteorological Organization (WMO) that the ITU standard, at 10 times less stringent than its recommendation, brings the "potential to significantly degrade the accuracy of data collected". A representative of the American Meteorological Society (AMS) also warned of interference, and the European Centre for Medium-Range Weather Forecasts (ECMWF), sternly warned, saying that society risks "history repeat[ing] itself" by ignoring atmospheric scientists' warnings (referencing global warming, monitoring of which could be imperiled). In December 2019, a bipartisan request was sent from the US House Science Committee to the Government Accountability Office (GAO) to investigate why there is such a discrepancy between recommendations of US civilian and military science agencies and the regulator, the FCC.

The United States FAA has warned that radar altimeters on aircraft, which operate between 4.2 and 4.4 GHz, might be affected by 5G operations between 3.7 and 3.98 GHz. This is particularly an issue with older altimeters using RF filters which lack protection from neighboring bands. This is not as much of an issue in Europe, where 5G uses lower frequencies between 3.4 and 3.8 GHz. Nonetheless, the DGAC in France has also expressed similar worries and recommended 5G phones be turned off or be put in airplane mode during flights.

On December 31, 2021, U.S. Transportation Secretary Pete Buttigieg and Steve Dickinson, administrator of the Federal Aviation Administration asked the chief executives of AT&T and Verizon to delay 5G implementation over aviation concerns. The government officials asked for a two-week delay starting on January 5, 2022, while investigations are conducted on the effects on radar altimeters. The government transportation officials also asked the cellular providers to hold off their new 5G service near 50 priority airports, to minimize disruption to air traffic that would be caused by some planes being disallowed from landing in poor visibility. After coming to an agreement with government officials the day before, Verizon and AT&T activated their 5G networks on January 19, 2022, except for certain towers near 50 airports. AT&T scaled back its deployment even further than its agreement with the FAA required.

The FAA rushed to test and certify radar altimeters for interference so that planes could be allowed to perform instrument landings (e.g. at night and in low visibility) at affected airports. By January 16, it had certified equipment on 45% of the U.S. fleet, and 78% by January 20. Airlines complained about the avoidable impact on their operations, and commentators said the affair called into question the competence of the FAA. Several international airlines substituted different planes so they could avoid problems landing at scheduled airports, and about 2% of flights (320) were cancelled by the evening of January 19.

A number of 5G networks deployed on the radio frequency band of 3.3-3.6 GHz is expected to cause interference with C-Band satellite stations, which operate by receiving satellite signals at 3.4-4.2 GHz frequency. This interference can be mitigated with low-noise block downconverters and waveguide filters.

In regions like the US and EU, the 6 GHz band is to be opened up for unlicensed applications, which would permit the deployment of 5G-NR Unlicensed, 5G version of LTE in unlicensed spectrum, as well as Wi-Fi 6e. However, interference could occur with the co-existence of different standards in the frequency band.

There have been concerns surrounding the promotion of 5G, questioning whether the technology is overhyped. There are questions on whether 5G will truly change the customer experience, ability for 5G's mmWave signal to provide significant coverage, overstating what 5G can achieve or misattributing continuous technological improvement to "5G", lack of new use case for carriers to profit from, wrong focus on emphasizing direct benefits on individual consumers instead of for internet of things devices or solving the last mile problem, and overshadowing the possibility that in some aspects there might be other more appropriate technologies. Such sort of concerns have also led to consumers not trusting information provided by cellular providers on the topic.

There is a long history of fear and anxiety surrounding wireless signals that predates 5G technology. The fears about 5G are similar to those that have persisted throughout the 1990s and 2000s. They center on fringe claims that non-ionizing radiation poses dangers to human health. Unlike ionizing radiation, non-ionizing radiation cannot remove electrons from atoms. The CDC says "Exposure to intense, direct amounts of non-ionizing radiation may result in damage to tissue due to heat. This is not common and mainly of concern in the workplace for those who work on large sources of non-ionizing radiation devices and instruments." Some advocates of fringe health claim the regulatory standards are too low and influenced by lobbying groups.

Many popular books of dubious merit have been published on the subject including one by Joseph Mercola alleging that wireless technologies caused numerous conditions from ADHD to heart diseases and brain cancer. Mercola has drawn sharp criticism for his anti-vaccinationism during the COVID-19 pandemic and was warned by the FDA to stop selling fake COVID-19 cures through his online alternative medicine business.

According to the New York Times, one origin of the 5G health controversy was an erroneous unpublished study that physicist Bill P. Curry did for the Broward County School Board in 2000 which indicated that the absorption of external microwaves by brain tissue increased with frequency. According to experts this was wrong, the millimeter waves used in 5G are safer than lower frequency microwaves because they cannot penetrate the skin and reach internal organs. Curry had confused in vitro and in vivo research. However Curry's study was widely distributed on the internet. Writing in The New York Times in 2019, William Broad reported that RT America began airing programming linking 5G to harmful health effects which "lack scientific support", such as "brain cancer, infertility, autism, heart tumors, and Alzheimer's disease". Broad asserted that the claims had increased. RT America had run seven programs on this theme by mid-April 2019 but only one in the whole of 2018. The network's coverage had spread to hundreds of blogs and websites.

In April 2019, the city of Brussels in Belgium blocked a 5G trial because of radiation rules. In Geneva, Switzerland, a planned upgrade to 5G was stopped for the same reason. The Swiss Telecommunications Association (ASUT) has said that studies have been unable to show that 5G frequencies have any health impact.

According to CNET, "Members of Parliament in the Netherlands are also calling on the government to take a closer look at 5G. Several leaders in the United States Congress have written to the Federal Communications Commission expressing concern about potential health risks. In Mill Valley, California, the city council blocked the deployment of new 5G wireless cells." Similar concerns were raised in Vermont and New Hampshire. The US FDA is quoted saying that it "continues to believe that the current safety limits for cellphone radiofrequency energy exposure remain acceptable for protecting the public health." After campaigning by activist groups, a series of small localities in the UK, including Totnes, Brighton and Hove, Glastonbury, and Frome, passed resolutions against the implementation of further 5G infrastructure, though these resolutions have no impact on rollout plans.

Low-level EMF does have some effects on other organisms. Vian et al., 2006 finds an effect of microwave on gene expression in plants.A meta-study of 95 in vitro and in vivo studies showed that an average of 80% of the in vivo research showed effects of such radiation, as did 58% of the in vitro research, but that the results were inconclusive as to whether any of these effects pose a health risk.

As the introduction of 5G technology coincided with the time of COVID-19 pandemic, several conspiracy theories circulating online posited a link between COVID-19 and 5G. This has led to dozens of arson attacks being made on telecom masts in the Netherlands (Amsterdam, Rotterdam, etc.), Ireland ( Cork, etc.), Cyprus, the United Kingdom ( Dagenham, Huddersfield, Birmingham, Belfast and Liverpool), Belgium (Pelt), Italy ( Maddaloni), Croatia ( Bibinje) and Sweden. It led to at least 61 suspected arson attacks against telephone masts in the United Kingdom alone and over twenty in The Netherlands.

In the early months of the pandemic, anti-lockdown protesters at protests over responses to the COVID-19 pandemic in Australia were seen with anti-5G signs, an early sign of what became a wider campaign by conspiracy theorists to link the pandemic with 5G technology. There are two versions of the 5G-COVID-19 conspiracy theory:

1. The first version claims that radiation weakens the immune system, making the body more vulnerable to SARS-CoV-2 (the virus that causes COVID-19).

2. The second version claims that 5G causes COVID-19. There are different variations on this. Some claim that the pandemic is coverup of illness caused by 5G radiation or that COVID-19 originated in Wuhan because that city was "the guinea-pig city for 5G".

In various parts of the world, carriers have launched numerous differently branded technologies, such as " 5G Evolution", which advertise improving existing networks with the use of "5G technology". However, these pre-5G networks are an improvement on specifications of existing LTE networks that are not exclusive to 5G. While the technology promises to deliver higher speeds, and is described by AT&T as a "foundation for our evolution to 5G while the 5G standards are being finalized," it cannot be considered to be true 5G. When AT&T announced 5G Evolution, 4x4 MIMO, the technology that AT&T is using to deliver the higher speeds, had already been put in place by T-Mobile without being branded with the 5G moniker. It is claimed that such branding is a marketing move that will cause confusion with consumers, as it is not made clear that such improvements are not true 5G.

In April 2008, NASA partnered with Geoff Brown and Machine-to-Machine Intelligence (M2Mi) Corp to develop a fifth generation communications technology approach, though largely concerned with working with nanosats.

In 2008, the South Korean IT R&D program of "5G mobile communication systems based on beam-division multiple access and relays with group cooperation" was formed.

In August 2012, New York University founded NYU Wireless, a multi-disciplinary academic research centre that has conducted pioneering work in 5G wireless communications.

On October 8, 2012, the UK's University of Surrey secured £35M for a new 5G research centre, jointly funded by the British government's UK Research Partnership Investment Fund (UKRPIF) and a consortium of key international mobile operators and infrastructure providers, including Huawei, Samsung, Telefónica Europe, Fujitsu Laboratories Europe, Rohde & Schwarz, and Aircom International. It will offer testing facilities to mobile operators keen to develop a mobile standard that uses less energy and less radio spectrum, while delivering speeds higher than current 4G with aspirations for the new technology to be ready within a decade.

On November 1, 2012, the EU project "Mobile and wireless communications Enablers for the Twenty-twenty Information Society" (METIS) starts its activity toward the definition of 5G. METIS achieved an early global consensus on these systems. In this sense, METIS played an important role of building consensus among other external major stakeholders prior to global standardization activities. This was done by initiating and addressing work in relevant global fora (e.g. ITU-R), as well as in national and regional regulatory bodies.

Also in November 2012, the iJOIN EU project was launched, focusing on "small cell" technology, which is of key importance for taking advantage of limited and strategic resources, such as the radio wave spectrum. According to Günther Oettinger, the European Commissioner for Digital Economy and Society (2014-2019), "an innovative utilization of spectrum" is one of the key factors at the heart of 5G success. Oettinger further described it as "the essential resource for the wireless connectivity of which 5G will be the main driver". iJOIN was selected by the European Commission as one of the pioneering 5G research projects to showcase early results on this technology at the Mobile World Congress 2015 (Barcelona, Spain).

In February 2013, ITU-R Working Party 5D (WP 5D) started two study items: (1) Study on IMT Vision for 2020 and beyond, and; (2) Study on future technology trends for terrestrial IMT systems. Both aiming at having a better understanding of future technical aspects of mobile communications toward the definition of the next generation mobile.

On May 12, 2013, Samsung Electronics stated that they had developed a "5G" system. The core technology has a maximum speed of tens of Gbit/s (gigabits per second). In testing, the transfer speeds for the "5G" network sent data at 1.056 Gbit/s to a distance of up to 2 kilometers with the use of an 8*8 MIMO.

In July 2013, India and Israel agreed to work jointly on development of fifth generation (5G) telecom technologies.

On October 1, 2013, NTT (Nippon Telegraph and Telephone), the same company to launch world's first 5G network in Japan, wins Minister of Internal Affairs and Communications Award at CEATEC for 5G R&D efforts.

On November 6, 2013, Huawei announced plans to invest a minimum of $600 million into R&D for next generation 5G networks capable of speeds 100 times higher than modern LTE networks.

On April 3, 2019, South Korea became the first country to adopt 5G. Just hours later, Verizon launched its 5G services in the United States, and disputed South Korea's claim of becoming the world's first country with a 5G network, because allegedly, South Korea's 5G service was launched initially for just six South Korean celebrities so that South Korea could claim the title of having the world's first 5G network. In fact, the three main South Korean telecommunication companies (SK Telecom, KT, and LG Uplus) added more than 40,000 users to their 5G network on the launch day.

In June 2019, the Philippines became the first country in Southeast Asia to roll out a 5G network after Globe Telecom commercially launched its 5G data plans to customers. AT&T brings 5G service to consumers and businesses in December 2019 ahead of plans to offer 5G throughout the United States in the first half of 2020.

5G Automotive Association have been promoting the C-V2X communication technology that will first be deployed in 4G. It provides for communication between vehicles and infrastructures.

A real time digital twin of the real object such as a turbine engine, aircraft, wind turbines, offshore platform and pipelines. 5G networks helps in building it due to the latency and throughput to capture near real-time IoT data and support digital twins.

Mission-critical push-to-talk (MCPTT) and mission-critical video and data are expected to be furthered in 5G.

Fixed wireless connections will offer an alternative to fixed line broadband ( ADSL, VDSL, Fiber optic, and DOCSIS connections) in some locations.

Sony has tested the possibility of using local 5G networks to replace the SDI cables currently used in broadcast camcorders.

The 5G Broadcast tests started around 2020 (Orkneys, Bavaria, Austria, Central Bohemia) based on FeMBMS (Further evolved multimedia broadcast multicast service). The aim is to serve unlimited number of mobile or fixed devices with video (TV) and audio (radio) streams without these consuming any data flow or even being authenticated in a network.

1. ^ E.J. Violette; R.H. Espeland; R.O. DeBolt; F.K. Schwering (May 1988). "Millimeter-wave propagation at street level in an urban environment". IEEE Transactions on Geoscience and Remote Sensing. IEEE. 26 (3): 368-380. Bibcode:1988ITGRS..26..368V. doi:10.1109/36.3038. Archived from the original on June 23, 2021. For non-line-of-sight (non-LOS) paths obstructed by buildings of several common materials, results that showed signal attenuations in excess of 100 dB. When the LOS followed a path directly through clear glass walls, the attenuation was small at all probe frequencies. However, when the glass wall had a metalized coating to reduce ultraviolet and infrared radiation, the attenuation increased by 25 to 50 dB for each metallized layer. In most cases no signals could be detected through steel reinforced concrete or brick buildings.

2. ^ Yu, Heejung; Lee, Howon; Jeon, Hongbeom (October 2017). "What is 5G? Emerging 5G Mobile Services and Network Requirements". Sustainability. 9 (10): 1848. doi:10.3390/su9101848.

3. ^ Ordonez-Lucena, J.; Ameigeiras, P.; Lopez, D.; Ramos-Munoz, J. J.; Lorca, J.; Folgueira, J. (2017). "Network Slicing for 5G with SDN/NFV: Concepts, Architectures, and Challenges". IEEE Communications Magazine. 55 (5): 80-87. arXiv:. Bibcode:2017arXiv170304676O. doi:10.1109/MCOM.2017.1600935. hdl:10481/45368. ISSN 0163-6804. S2CID 206456434.

4. ^ Basin, David; Dreier, Jannik; Hirschi, Lucca; Radomirovic, Saša; Sasse, Ralf; Stettler, Vincent (2018). "A Formal Analysis of 5G Authentication". Proceedings of the 2018 ACM SIGSAC Conference on Computer and Communications Security - CCS '18. pp. 1383-1396. arXiv:. doi:10.1145/3243734.3243846. ISBN 9781450356930. S2CID 49480110.

5. ^ Attar, Hani; Issa, Haitham; Ababneh, Jafar; Abbasi, Mahdi; Solyman, Ahmed A. A.; Khosravi, Mohammad; Said Agieb, Ramy (October 11, 2022). "5G System Overview for Ongoing Smart Applications: Structure, Requirements, and Specifications". Computational Intelligence and Neuroscience. 2022: 1-11. doi:10.1155/2022/2476841. ISSN 1687-5273. PMC . PMID 36268153.

6. ^ "Investigative Report on the U.S. National Security Issues Posed by Chinese Telecommunications Companies Huawei and ZTE" (PDF). US House Permanent Select Committee on Intelligence. October 8, 2012. Archived (PDF) from the original on December 30, 2022.

7. ^ Naik, Gaurang; Park, Jung-Min; Ashdown, Jonathan; Lehr, William (December 15, 2020). "Next Generation Wi-Fi and 5G NR-U in the 6 GHz Bands: Opportunities and Challenges". IEEE Access. 8: 153027-56. arXiv:. doi:10.1109/ACCESS.2020.3016036. S2CID 220265664. Archived from the original on December 15, 2021 - via IEEE Xplore.

8. ^ Meese, James; Frith, Jordan; Wilken, Rowan (2020). "COVID-19, 5G conspiracies and infrastructural futures". Media International Australia. 177 (1): 30-46. doi:10.1177/1329878X20952165. PMC .

9. ^ Simkó; Mattsson (September 13, 2019). "5G Wireless Communication and Health Effects-A Pragmatic Review Based on Available Studies Regarding 6 to 100 GHz". International Journal of Environmental Research and Public Health. MDPI AG. 16 (18): 3406. doi:10.3390/ijerph16183406. ISSN 1660-4601. PMC . PMID 31540320.

10. ^ C.Sunitha; Deepika.G.Krishnan; V.A.Dhanya (January 2017). "Overview of Fifth Generation Networking" (PDF). International Journal of Computer Trends and Technology (IJCTT). 43 (1). Archived from the original (PDF) on February 11, 2020.

11. ^ Kelly, Spencer (October 13, 2012). "BBC Click Programme - Kenya". BBC News Channel. Archived from the original on April 10, 2019. Some of the world biggest telecoms firms have joined forces with the UK government to fund a new 5G research center. The facility, to be based at the University of Surrey, will offer testing facilities to operators keen to develop a mobile standard that uses less energy and less radio spectrum, while delivering faster speeds than current 4G technology that's been launched in around 100 countries, including several British cities. They say the new tech could be ready within a decade.

12. ^ "5G research centre gets major funding grant". . BBC News Online. October 8, 2012. Archived from the original on April 21, 2019.

Media related to 5G at Wikimedia Commons

# data[].attributes.attachment_link.description
In telecommunications, 5G is the fifth- generation technology standard for broadband cellular networks, which cellular phone companies began deploying worldwide in 2019, and is the planned successor to the 4G networks which provide connectivity to most current cellphones. Like its predecessors, 5G networks are cellular networks, in which the service area is divided into small geographical areas called cells.

# data[].attributes.attachment_link.title
What is 5G | Everything You Need to Know About 5G | 5G FAQ | Qualcomm

# data[].attributes.attachment_link.description
What is 5G and how does it work? Learn more about 5G technology and 5G networks, how it differs from 4G, and how it impacts communication and entertainment.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Wi-Fi ( WiFi, Wifi vagy wifi) az IEEE által kifejlesztett, vezeték nélküli mikrohullámú kommunikációt ( WLAN) megvalósító, széleskörűen elterjedt szabvány ( IEEE 802.11) népszerű neve. A Wi-Fi az elterjedt nézetekkel szemben nem az angol Wireless Fidelity kifejezés rövidítése. Az elnevezést egy marketingcég találta ki játékosan utalva a Hi-Fi/hifi szóra, csak később igyekeztek rövidítésként aposztrofálni és úgy reklámozni.

Hedy Lamarr színésznő és George Antheil zeneszerző 1942-ben szabadalmaztatta azt a szórt spektrumú technikát, ami később a wifi technológiai alapját adta. Így a wifit sokáig csak az amerikai haditengerészet használta, amíg 1985-ben el nem készültek a civilek által is használható vezeték nélküli hálózatok.

A hivatalos wifi jelölés

IEEE szabvány

Generációs jelölés

Megjelenés ideje

Működési frekvencia (GHz)

Sebesség (jellemző) (Mbit/s)

Sebesség (maximális) (Mbit/s)

Hatótávolság beltéren (méter)

Hatótávolság kültéren (méter)

A táblázatban jelölt hatótávolságok, csupán elméleti értékek! Valós tesztek alapján, beltéren, egy 2G és egy 5G jellel lefedett területen a 2G(b/g/n) hatótávolsága többszöröse az 5G (ac) hatótávolságának. Ugyanakkor az 5 Ghz sebességét tekintve többszöröse a 2,4 Ghz-es wifinek, így belső hálózati kommunikációra (wireless kapcsolat telefon és gép között) az 5 Ghz-es sávszélességet érdemes használni.

802.11a: 5 GHz-es frekvenciasávban működő eszközök; előnye a nagy távolság és sávszélesség, viszont jellemzően csak pont-pont kapcsolatra használják és az ehhez használható eszközök általában drágábbak. Különösen fontos az optikai rálátás a két pont között.

802.11b: 2,4 GHz-es tartományban működő eszközök; hatótávolsága a terepviszonyoktól függően széles skálán mozoghat, lényegesen kisebb, mint a 802.11a, pont-multipont kapcsolatoknál 1 km-es sugarú körön belülre szokták tervezni. Átviteli sebessége max. 11 Mbit/s

802.11g: 2,4 GHz-en működő eszközök, a 802.11b-vel sok tekintetben megegyezik, a routerek nagy része mindkettőt támogatja. Előnye, hogy nagyobb sávszélességet képes átvinni, hátránya pedig, hogy a távolság növekedésével lényegesen romlik a hatásfoka és érzékenyebb az interferenciára. Átviteli sebessége max. 54 Mbit/s.

A 802.11b, 802.11a és 802.11g utólag, nem hivatalosan kapta meg a Wi-Fi 1, 2 és 3 megjelölést; hivatalosan megjelenést a 4, 5 és 6 kapott az új elnevezési szabvány bevezetésekor, 2019-ben.

Irodákban, nyilvános helyeken (repülőtér, étterem, hotel, magánházak stb.) megvalósított vezeték nélküli helyi hálózat, aminek segítségével a látogatók saját számítógépükkel kapcsolódhatnak a világhálóra.

Kialakítása a következő módokon történhet:

Publikus, nyílt hálózat: bármely wi-fi routerrel kialakítható, az így létrehozott hálózathoz bárki csatlakozhat mindenféle korlátozás nélkül

Privát hálózat: a hálózat saját felhasználásra lett kialakítva, melyet egy titkos jelszó véd, így ahhoz csak a jelszó ismeretében lehet csatlakozni

Publikus, zárt hálózat: egy speciális szoftver gondoskodik arról, hogy a hálózatot csak egy kód ismeretében, korlátozott ideig lehessen használni. Ezt a formát rendszerint éttermek, kávézók használják, ahol az internetelérés fogyasztáshoz van kötve

Publikus, részlegesen zárt hálózat: átmeneti típus a nyílt és egyben publikus hálózatok, illetve a privát hálózatok közt. Két főbb típusa különböztethető meg, így a hozzáférési pont számára elérhető sávszélesség bizonyos, akár igen elenyésző hányadának nyílt, és publikussá tett formája, illetve egy szélesebb kör számára elérhető, publikus, azonban zárt hálózat ismeretes. Céljuk, hogy az internetkapcsolatot ingyenesen használók ne élhessenek vissza, és ne terhelhessék le aránytalanul az adott wi-fi-pontot üzemeltető hálózatát annak terhére. Jelenleg az első, a privát hálózatok és a nyílt hozzáférésű, publikus hálózatok kivitelezése igen körülményes egyszerű felhasználók számára, míg utóbbi hálózatok nem hozzáférhetők mindenki számára, minthogy azokat csak a jelszót ismerő személy, vagy személyek csoportja képes elérni. Ilyen megoldást nyújtanak a Skype, illetve a Google érdekeltségi körébe tartozó FON által kínált olyan wi-fi routerek, melyek az ilyen termékkel rendelkezők számára egymás között elérhetővé teszik az ilyen routereken keresztül megosztott wi-fi hálózatok bizonyos részét, amit egy felhasználói névvel, illetve jelszóval rendelkező - szintén e közösség tagságával bíró személyek - csatlakozhatnak a világ számos különböző pontján elérhető ilyen típusú hálózatok összeséhez. Ezek sávszélességét a tulajdonos határozza meg, egy a közösség tagjai számára részlegesen megosztott 1,5 Mb/s sávszélességű internet kapcsolat 10%-a elegendő, hogy valós idejű, kétoldalú hanghívást bonyolítsunk különböző VoIP-klienseken (Voice Over Internet Protocol) keresztül, mint amilyen a Skype.

Kereskedelmi HotSpot szolgáltatás: a vezeték nélküli hálózat csak díjfizetés ellenében, korlátozott ideig használható

A WEP (magyarul kb. a vezetékessel egyenértékű titkosság) volt az első ilyen jellegű szabvány. Létezik 64, 128, 256 és 512 bites változata is. Legelterjedtebb a 64 és a 128 bites WEP.

Nagyon sok oldal tanúskodik arról, hogy még jól beállított eszközök használata mellett is a titkosításhoz használt kulcs hamar (4-5 perc alatt) megfejthető. A WEP titkosítás ugyan védelmet nyújthat az alkalmi próbálkozók ellen, de hamis biztonságérzetet ad, hiszen ingyenes, bárki számára hozzáférhető eszközökkel - mint például az aircrack-ng programcsomag - megfelelő jelerősség esetén nagyon egyszerűen visszafejthető a WEP kulcs. 64bites kulcsot 25 000, 128bites kulcsot 100 000 csomaggal már nagy valószínűséggel lehet törni (A PTW eljárás segítségével, ami az aircrack része). A titkosított csomagok lehallgatása után az aircrack-ng másodpercek alatt megtalálja a használt kulcsot. A szükséges csomagok akkor is kikényszeríthetőek, ha senki se kapcsolódik a hálózatra vezeték nélkül!

Ha eszközünk támogatja a WPA-t, akkor inkább használjuk azt, mert a WEP nyilvánvalóan gyengébb biztonságot nyújt a WPA-hoz képest. Ha a WPA-t nem támogatja eszközünk, akkor lehetőleg minden nap cseréljünk WEP kulcsot, de legalábbis olyan gyakran, ahogy csak tehetjük.

Ezek mellett gyakori a hálózati kártyák fizikai címének (MAC) szűrése, bár ez a szűréstípus egyszerűen kijátszható.

A WPA (magyarul kb. Wi-Fi védett hozzáférés) egy 2003 óta élő titkosítási szabvány, ma már szinte minden eszköz támogatja - erősen ajánlott használni a WEP helyett. A WPA a TKIP nevű RC4 alapú titkosító algoritmust használja az adatok titkosítására. A TKIP fő előnye, hogy a beállított idő vagy forgalmazott adatmennyiség után új kulcsot generál.

Igazi biztonságot a WPA is csak akkor nyújt, ha kellően hosszú és összetett jelszót használunk, amivel elkerülhetjük a brute force, illetve a szótár alapú támadásokat.

IEEE 802.11i-2004

Az IEEE 802.11i-2004 vagy Wi-Fi Protected Access 2, WPA2 (magyarul kb. Wi-Fi védett hozzáférés 2. generációja) ma már a legtöbb eszköz támogatja, és mivel ez a legbiztonságosabb, ha rendelkezésre áll érdemes ezt használni.

A WPA 3, egy nagyon friss és biztonságos Wi-Fi védelem, amit kevés eszköz támogat még. Ebben a frissítésben a legfontosabb újítás a jelszó találgatásának felismerése.

A WiFi-vel eddig elért legnagyobb hatótávolság 382 km, amit Venezuelában egy 2007 júniusában történt kísérletben értek el. A kifejezetten a kísérlet számára kiválasztott helyszínen az Andok Egyetem és egy telekommunikációs technológiákat támogató alapítvány kutatói az El Águila és Platillón hegyek között az Intel által elmaradott térségek számára kifejlesztett irányított antennák és szoftver felhasználásával, de alapvetően kereskedelmi forgalomban is kapható, olcsó (~60 USD) nagy hatótávolságú eszközökkel valósították meg a számítógépek közötti kapcsolatot. Mindkét irányban 3 MB/s sebességet tudtak elérni, hang és videokapcsolatot is sikerült létrehozniuk.

Manapság már lassan nem is létezik olyan eszköz, aminek ne lenne valamilyen, vezeték nélküli internetet használó változata. Ezek elterjedése miatt egyre nagyobb felelősség hárul a bennünket kiszolgáló wifi hálózatokra, amiknek nem csak az eszközök működését, hanem a rácsatlakozott felhasználók igényeinek kielégítését is biztosítaniuk kell.

Bár többféle szemlélet létezik az IoT ( dolgok internetje) kifejezéssel kapcsolatban, abban a legtöbb szakértő egyetért, hogy egy olyan fajta digitális világot értünk alatta, ami olyan "intelligens" eszközöket foglal magába, amik egy-egy internet alapú hálózatra csatlakozva képesek a többi, ugyancsak felkapcsolódott eszközzel/eszközökkel kommunikálni és egyúttal felhasználni az általuk megosztott adatokat. Ilyen eszközök például az okosklíma (internettel bárhonnan be tudjuk állítani, hogy mire hazaérünk, kellemesen hűvös lakás várjon), az okosredőny (beépített érzékelőivel manuálisan vagy automatikusan annyira sötétít be, amennyire az időjárás megkívánja), okoshűtő (beépített kamerájával bármikor belenézhetünk, és a fejlettebb típusai még a lejárati időkre is emlékeztetnek) vagy a robotporszívó (gyakorlatilag bármikor elindíthatjuk, hogy megadott időpontra egy sokkal tisztább otthon fogadhasson bennünket).

Mivel egyre több ilyen eszközzel rukkolnak elő a gyártók és ennek hála egyre nagyobb népszerűségnek is örvendenek, így a wifihálózatok jelentősen nagyobb terhelésnek vannak kitéve, miközben számtalan eszközt és egyszerre akár több felhasználót is ki kell szolgálniuk. Éppen ezért a wifihálózatok átalakítására van szükség, hogy a megnövekedett erőforrásigényt megfelelő kapacitással tudják kiszolgálni.

A legnagyobb technológiai szolgáltatók jelenleg úgy látják, hogy az elkövetkező években is a wifi fogja kiszolgálni az egyre szaporodó okoseszközöket, de könnyen lehet, hogy még egyéb, alternatív vezeték nélküli technológiák is segíteni fognak az így teremtett ökoszisztémák működtetésében.

# data[].attributes.attachment_link.description
A Wi-Fi ( WiFi, Wifi vagy wifi) az IEEE által kifejlesztett, vezeték nélküli mikrohullámú kommunikációt ( WLAN) megvalósító, széleskörűen elterjedt szabvány ( IEEE 802.11) népszerű neve. A Wi-Fi az elterjedt nézetekkel szemben nem az angol Wireless Fidelity kifejezés rövidítése. Az elnevezést egy marketingcég találta ki játékosan utalva a Hi-Fi/hifi szóra, csak később igyekeztek rövidítésként aposztrofálni és úgy reklámozni.

# data[].attributes.attachment_link.title
5G hálózat Magyarországon (AKTUALIZÁLVA): sebesség, előnyök, lefedettség és minden, ami ezzel kapcsolatos | Alza.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
✅ Milyen frekvencián működik az 5G hálózat? ✅ Milyen az 5G és a 4G hálózat sebessége közötti különbség? ✅ És hogy néz ki a jelenlegi 5G hálózati térkép?

# data[].attributes.body
milene ha

# data[].attributes.attachment_link.title
Mi az 5G és miért van rá szükség? - Yettel

# data[].attributes.attachment_link.description
Az 5G-re épülő - ma még talán nem is ismert - szolgáltatásoknak köszönhetően biztonságosabbá és hatékonyabbá válik az élet, az energiapazarlás kisebb, a termékek előállítása olcsóbb, a selejtek száma kisebb lesz.

# data[].attributes.attachment_link.title
Villámcsapás - Óvintézkedések a viharos idő veszélyei ellen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stabilan növekszik az 5G 2022-ben

A Strategy Analytics újonnan közzétett elemzése az 5G népszerűségét és hatását vizsgálja globális szinten, különös tekintettel a 2022-es évre. Az elemzés kiterjed az ázsiai, a Perzsa-öböl menti, az amerikai és az európai régióra is. Az elemzésben szereplő számok szemléltetik az 5G szükségességét és hatását, és betekintést nyújtanak a növekedés becsült értékébe. Az 5G hozzájárulása a gazdasági növekedéshez és teljesítményhez a hálózatfejlesztés egyik fő hajtóereje, de a másik oldalon is jelentős beruházásokat igényel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Az 5G korunk egyik legmeghatározóbb technológiai újdonsága, amely a távközlési szolgáltatások képességeinek radikális bővítése mellett merőben új, innovatív szolgáltatások és üzleti modellek kialakulását segíti elő. Számos területen hoz különleges és lenyűgöző változásokat: a közlekedésben, az iparban, a mezőgazdaságban, az egészségügyben, az energiagazdálkodásban, a katasztrófavédelemben, a szórakoztatóiparban valamint a médiában is hamarosan érezhetjük hatását.

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Elektrokardiogr%C3%A1fia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Willem Einthoven idejében az EKG vizsgálathoz a végtagokat sóoldatos tartályokban helyezték el

Az elektrokardiográfia (röviden EKG) egy non-invazív diagnosztikai eljárás, mely a szív működéséről ad hasznos információt, annak elektromos jelenségeit vizsgálja a szívizom összehúzódásakor keletkező elektromos feszültség változásainak regisztrálásával.

A szív összehúzódása elektromos inger hatására jön létre, amely normális esetben a szinuszcsomóból indul el, és a szív sajátságos ingerületvezető rostjain keresztül a szívizomsejtekhez jut. Ezt az elektromos ingerületet a test felszínére helyezett elektródokkal fel lehet jegyezni. Az EKG-hullám szabályos görbe, melynek egyedi sajátosságai vannak.

Az első EKG-gépet Augustus Waller alkotta a 19. század végén, amit Willem Einthoven holland fiziológus tökéletesített, aki ezért 1924-ben fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjat kapott. A 20. század elején tett részletes megfigyelései a mai napig helytállnak.

12 elvezetéses EKG, egy 26 éves egészséges férfiről

Egy normális EKG-hullám animációja

Az EKG segít megállapítani, hogy a szív ritmusosan ver-e, normálisan terjed-e az akciós potenciál. Elemezni lehet általa a szív ritmusát, az ingerület kiindulásának helyét, az ingerületvezetés sebességét, a szívizom vastagságát, a szívizom esetleges vérellátási zavarát, következtetni lehet esetleges tüdőembóliára.

EKG-vizsgálat során a szív elektromos aktivitásán keresztül következtetnek a szív állapotára. Úgynevezett végtagi és mellkasi elektródákból gyűjti össze az elektromos jeleket az EKG-gép. A végtagi elektródák a frontális sík tengelyeit, míg a mellkasi elektródákból a horizontális sík elektromos tengelyeit jelenítik meg. Négy végtagi és hat mellkasi elektródát használnak, amelyek közül a négy végtagról elvezetett információból az EKG-készülék 6 elvezetést készít (I, II, III, aVF, aVR és aVL), a hat mellkasi elektróda pedig hat különböző elvezetésnek számít (V1, V2, V3, V4, V5 és V6). Minden elvezetés különböző szögből látja a szívet. Az így készült 12 elvezetéses EKG éppen elfogadható számú irányból ad információt a szívről ahhoz, hogy átfogó képet kapjunk a szív elektromos működéséről. Ha kutatási célból részletesebb képre van szükség a szívről, gyakran használnak 100 elvezetést is.

Egy EKG görbe

Egységes, nemzetközi megállapodás alapján, az EKG-n észlelt hullámok nevei: P, Q, R, S, T és U. Minden hullám a szív egy meghatározott részének depolarizációját (elektromos kisülést) vagy repolarizációját (elektromos újratöltődést) jelenti.

P-hullám (pitvari hullám): pozitív amplitúdójú (1-2 mm), az ingerület pitvari terjedésének felel meg (pitvarokra vonatkozik, időtartama 0,06-0,11 másodperc.

P-Q távolság: átvezetési idő a pitvar és kamra között, időtartama 0,12-0,2 s.

QRS-komplex (kamrai hullám): a kamrák depolarizációját jelöli (gyors lefolyású), kis negatív Q-hullámból (nem mindig észlelhető), magas pozitív R-hullámból (kamraizomzat fő tömegének ingerületbe jutása, amplitúdója 10 mm) és negatív S-hullámból áll. Ez idő alatt megy végbe a kamra teljes munkaizomzatának depolarizációja. Időtartama 0,06-0,12 s, amiből 0,03 s az interventricularis septum depolarizációja, 0,055 s a jobb kamra és 0,068 s a bal kamra depolarizációja.

ST-szakasz: a kamrák lassú repolarizációs szakasza

T-hullám: elnyújtott közepes amplitúdójú hullám, a kamrák teljes repolarizációját jelzi, időtartama 0,20 s.

Q-T távolság: kamraizomzat depolarizációjának és repolarizációjának együttes időtartama. A kalibrált távolság (QTc) nem lehet 0,36 s-nál rövidebb és 0,44 s-nál hosszabb. (0,36< <0,44 s)

U-hullám: eredete bizonytalan, de jelezheti az interventricularis septum repolarizációját vagy a kamrák lassú újratöltődését. Időtartama 0,1-0,2 s.

A szívritmus biztonságos azonosításához egy hosszabb EKG-csíkon kell vizsgálni a szívverések számát egy kiválasztott elvezetésben, mely általában a II-es elvezetés. A legtöbb modern EKG-készülék automatikusan készít ritmuscsíkot, amelyet a 12-elvezetéses EKG aljához csatol. A ritmuszavarok általában akkor válnak nyilvánvalóvá, ha legalább 12 vagy több egymást követő komplexust vizsgálunk.

A szinuszritmus a normál szívritmus, melyben a sinuatrialis csomó ( szinuszcsomó, SA-csomó, Keith-Flack-csomó) természetes pacemakerként működik, frekvenciája 60-100 szívösszehúzódás/perc.

A sinusritmus jellemzői a következők:

a szívverések száma: 60-100/perc

a P-hullám felfelé irányul a II-es elvezetésben és lefelé az aVR-ben

mindegyik P-hullámot QRS-komplexum követ.

Ritmuszavarok

Sinuatrialis ritmusok

sinusbradycardia - a szívfrekvencia 43/perc, a P-hullámok felfelé irányulnak a II-es elvezetésben és minden P-hullámot QRS-komplexum követ.

sinustachycardia - a szívfrekvencia 150-180/perc, a P-hullámok felfelé irányulnak a II-es elvezetésben, és minden P-hullámot QRS-komplexum követ.

sinusarrhythmia - a szívfrekvencia a kilégzés alatt 75/perc, a belégzés alatt pedig 90/perc. Sportolóknál és 40 év alattiaknál gyakori és veszélytelen.

sick sinus szindróma - gyűjtőfogalom, amelyben a betegnél a következő eltérések bármelyike vagy mindegyike fennállhat:

sinusbradycardia

sinusműködés leállása (sinus arrest) - egy P-hullám nem jelentkezik az EKG-n, az ezt követő P-hullám pedig nem jelenik meg a várt helyen.

sinuatrialis blokk - egy P-hullám nem jelentkezik az EKG-n, az ezt követő P-hullám pedig a várt helyen jelentkezik.

tachy-brady szindróma - a sick sinus szindrómában fellépő bradycardiára válaszul gyakran jelentkezik tachycardia.

Pitvari ritmusok

pitvari tachycardia - abban különbözik a sinustachycardiától, hogy az impulzusok ectópiás gócban keletkeznek valahol a pitvar myocardiumában, a sinuscsomón kívül, tehát a pitvari depolarizáció nem szabályos úton történik. Jellemzői: a szívfrekvencia 125/perc, a P-hullámok szabálytalan alakúak.

pitvari flutter (pitvarlebegés) - magas pitvari frekvencia keletkezik, ami az EKG-n jellegzetes „fűrészfogképet" mutat, melyet a flutter vagyis az "F"-hullámok hoznak létre. A flutter hullámok frekvenciája akár 300/perc is lehet. Az AV-csomó nem tudja tartani ezt a magas frekvenciát, és ilyenkor AV-blokk alakul ki. Ha a pitvari frekvencia 300/perc, a kamrai frekvencia 100/perc = 3:1 AV-blokk. Előfordulhat 2:1, 4:1 vagy változó fokú blokk is.

pitvarfibrilláció - alapja az egész pitvarban előforduló gyors, kaotikus depolarizáció, amelynek oka számtalan aktivációs „hullámocska", több pitvari góc. Nem láthatóak P-hullámok az EKG-n, melynek alapvonala alacsony amplitúdójú oszcillációkból áll, ezeket nevezzük fibrillációs vagy "f"-hullámoknak. Annak ellenére, hogy az AV-csomóhoz 350-600 impulzus érkezik percenként, csak 120-180 éri el a kamrákat, és vált ki QRS-komplexumokat. Az impulzusok átjutása az AV-csomón szabálytalan, ezért a kamrai ritmus szabálytalanul szabálytalanná, vagyis „irregulárisan irreguláris"-sá válik. A szabálytalan pitvari depolarizáció ahhoz vezet, hogy nem jön létre hatásos pitvari kontrakció, ez csökkenti a kamrai telődést. A pitvarfibrilláció a szívteljesítmény 10-15%-os csökkenéséhez vezethet. Lehet paroxysmalis (spontán megszűnő), tartós vagy állandósult pitvarfibrilláció.

atrioventricularis (AV) junctionalis ritmusok

atrioventricularis (AV) re-entry tachycardiák - akkor alakulhatnak ki, ha az AV-csomó mellett a pitvarok és a kamrák között egy másik kapcsolat is fennáll. A két út jelenléte azt a lehetőséget teremti meg, hogy az impulzusok az egyiken lefelé (anterográd vezetés), a másikon pedig vissza, felfelé haladnak (retrográd vezetés). Egy ismétlődő impulzuskör alakul ki, amelyben az ingerület a két pályán körözve gyors sorozatban újraaktiválja a pitvarokat és a kamrákat. A számfeletti kapcsolat lehet accessoricus pálya, vagy lehet kettős AV nodalis pálya: az AV-csomótól anatómiailag elkülönült az accessoricus pálya, ugyanakkor az AV-csomón belül elhelyezkedő, egymástól elektromosan elkülönült két pálya a kettős AV nodalis pálya. Jellemzői: a szívverések száma 130-250/perc, egy QRS-komplexumra 1 P-hullám jut (bár a P-hullámok nem láthatóak mindig tisztán), a QRS-komplexumok rendszeresek, de keskenyek.

Kamrai ritmusok

kamrai tachycardia - keletkezésének oka re-entry kör vagy egy kamrai góc fokozott automáciája. Az epizódok maguktól leállhatnak, lehetnek hosszantartóak (30 másodpercnél tovább tart) vagy kamrafibrillációba mehetnek át. Jellemzői: a kamrai frekvencia több mint 120/perc, széles QRS-komplexumok.

accelerált idioventricularis ritmus - a kamrai tachycardia lassú formája. Általában akut szívizominfarktusban látható. Jellemzői: széles QRS-komplexumok, a szívfrekvencia 60/perc.

torsades de pointes - a kamrai tachycardia szokatlan változata, mely hosszú QT-intervallummal jár. Bizonyos antiarrhythmiás gyógyszeres kezelés alatt, az elektrolit-háztartás zavaraiban és örökletes (herediter) szindrómákban fordulhat elő. Jellemzői: széles komplexusú tachycardia, amelyben a szívfrekvencia akár 270/perc is lehet, a QRS-komplexumok tengelyállása változó.

kamrafibrilláció - gyorsan halálhoz vezető arrhythmia, gyors diagnózisra és kezelésre van szükség. Leggyakrabban akut szívizominfarktusban látható. Az EKG-n kaotikus kamrai aktivitásként jelentkezik. Hibásan asystoliának is nézhető.

sinuatrialis (SA-) blokk - a sinuatrialis csomó szabályosan depolarizálódik, de az impulzus nem éri el a pitvarokat. A P-hullám nem jelenik meg a várt helyen, de a következő általában pontosan, időben jelentkezik. „Pót"-ritmusok jelenhetnek meg.

atrioventricularis (AV) blokk - három súlyossági fokra osztható fel:

I. fokú AV-blokk: az impulzus lassabban terjed, így meghosszabbodik a PQ-szakasz. A pulzusszám normális marad, kezelést általában nem igényel.

II. fokú AV-blokk: egyes impulzusok nem érik el a kamrákat, mivel a PQ-szakasz fokozatos hosszabbodása miatt az egyik P-hullám nem vezetődik át. Két típusa van:

Mobitz I / Wenckebach (ritkán maradnak ki ütések), az AV-csomó betegségét jelzi.

Mobitz II / Hay (minden második-harmadik ütés kimarad), az ingerületvezető (His-Purkinje) rendszer betegségét jelzi. Gyakran okoz panaszokat.

III. fokú AV-blokk: nincs átvezetés a pitvarok és a kamrák között, ezek egymástól teljesen függetlenül működnek, a QRS komplexum junctionalis vagy kamrai escape ritmusból ered

szárblokk - lehet bal vagy jobb oldali; teljes, illetve nem teljes. Néha a bal szár két (elülső és hátulsó) ágából csak az egyik érintett, ezeknek bármilyen variációja lehetséges. A jobb és a bal szár együttes blokkja a III. fokú AV-blokknak felel meg, mert az impulzusok nem érik el a kamrák izomzatát. „Pót"-ritmusok jelenhetnek meg. Jellemzőit - a "WilliaM MorroW" név segít megjegyezni: a bal Tawara-szár blokkjában a QRS-komplexum a V1-elvezetésben úgy néz ki, mint a "W", a V6-ban pedig mint az "M" (WilliaM); teljes bal Tawara-szár blokkban QRS > 0,12 s; a jobb Tawara-szár blokkjában a QRS-komplexum a V1-elvezetésben úgy néz ki, mint az "M", a V6-ban pedig mint a "W" (MorroW); teljes jobb Tawara-szár blokkban QRS > 0,12 s.

A szív biztonsági hálói, kisegítő pacemakerei, melyek átveszik a vezérlést, ha a normál impulzusgerjesztés vagy impulzusvezetés nem működik; nem szabad őket elnyomni, ehelyett ki kell deríteni, hogy miért alakultak ki.

atrioventricularis (AV) junctionalis „pót"-ritmus - akkor jelentkezik ha a SA-csomó működése leáll vagy az impulzusok nem jutnak el az AV-csomóba. Jellemzői: a szívfrekvencia 40-60/perc, a P-hullámok fordítottak (retrográd) vagy hiányoznak, a QRS-komplexumok morfológiája ugyanolyan (esetleg keskenyek).

kamrai „pót"-ritmus - akkor keletkezik, ha az AV junctionalis „pót"-ritmusok nem működnek, vagy ha impulzusai gátlódnak. Jellemzői: a szívfrekvencia 15-40/perc, a P-hullámok hiányoznak, a keletkező QRS-komplexumok szélesek.

pitvari ectopiák - általában átvezetődnek a kamrákba és QRS-komplexum is kialakul. Jellemzői: a P-hullámok a vártnál előbb jelentkeznek, a P-hullámok szabálytalan alakúak.

atrioventricularis (AV) junctionalis ectopiák - retrográd úton aktiválhatják a pitvarokat is, ebben az esetben a P-hullámok fordítottak lesznek. Attól függően hogy az elektromos impulzus a kamrákat vagy a pitvarokat éri el először, a P-hullámok állhatnak a QRS-komplexum előtt, után vagy közben. Jellemzői: a QRS-komplexum a vártnál előbb jelenik meg és keskeny.

kamrai ectopiák - retrográd vezetés felléphet, ami negatív P-hullámokat eredményezhet. Széles QRS-komplexumokat hoznak létre.

bigeminia - akkor jelentkezik, ha minden normál szívösszehúzódást egy ectopia követ.

Szívmegálláskor a szívben nincs elektromos aktivitás, az EKG-n egyenes vonal látható.

# data[].attributes.attachment_link.description
Az elektrokardiográfia (röviden EKG) egy non-invazív diagnosztikai eljárás, mely a szív működéséről ad hasznos információt, annak elektromos jelenségeit vizsgálja a szívizom összehúzódásakor keletkező elektromos feszültség változásainak regisztrálásával. A szív összehúzódása elektromos inger hatására jön létre, amely normális esetben a szinuszcsomóból indul el, és a szív sajátságos ingerületvezető rostjain keresztül a szívizomsejtekhez jut.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Wi-Fi egy vezeték nélküli kommunikációs technológia, amely lehetővé teszi a készülékeink (pl. számítógépek, táblagépek, okostelefonok, stb.) vezeték nélküli csatlakozását az internethez és annak használatát. Nagyon gyakori, hogy az otthoni internet használat megegyezik a wifizéssel.

Olyan eszközökkel is a Wi-Fi-re csatlakozunk, melyekkel vezetékes kapcsolat is létesíthető lenne (pl. laptop). Ezért nagyban befolyásolja az otthoni net élményünket az, hogy milyen a Wi-Fi minősége.

# data[].attributes.attachment_link.title
Milyen a jó Wi-Fi? - Telekom szolgáltatások

# data[].attributes.attachment_link.description
A Wi-Fi nem egyenlő a vezetékes internettel!

# data[].attributes.body
gömbvillám

# data[].attributes.body
https://www.nak.hu/szolgaltatasok/jeger

# data[].attributes.body
https://medicover.hu/szakrendelesek/fizikoterapia/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Milyen elektroterápiás és ultrahangos kezelések érhetők el a Medicover fizikoterápiáján?

A Medicover fizikoterápiáján a gyógytorna mellett elektroterápiás kezeléseket is végzünk. Az elektroterápiának a mozgásszervi megbetegedések kezelésében jut fontos szerep, sok esetben kiválthatja akár a hagyományos gyógyszeres kezelést is.

Hol vehető igénybe a vizsgálat? Válasszon Klinikát!

A fizikoterápia lényege, hogy természetes és mesterségesen előállított fizikai energiákat használva kezelje a különféle mozgásszervi, idegrendszeri, illetve keringési panaszokat. A kezelések során valamilyen konkrét energiát használunk gyógyításra, például az elektromosságot (elektroterápia), ultrahangot, mozgást (mechanoterápia) lézert (fototerápia), a víz erejét (hidroterápia), a hőmérséklet változását (termoterápia) vagy a mágnesességet.

A fizikoterápiás kezeléseket elsősorban rehabilitációs céllal, vagy a már lezajlott folyamat kiújulásának, illetve visszatérésének megakadályozására alkalmazzák. Ezen kívül alkalmazása hatásos lehet rekreációs céllal, izomerősítésre és izom relaxációra is. A fizikoterápiás kezelések a fizioterápia részét képezik. Tüneti kezeléseket biztosít fájdalomra, helyi gyulladásra, helyi anyagcsere, illetve vérkeringés csökkenésre, merev kötőszövetekre, valamint fokozottabb izomtónus következtében kialakult görcsös állapotokra, ízületi mozgáspálya beszűkülésre, illetve az idegi ingerelhetőség csökkenésére.

A reumatológus szakorvosok a kórelőzmény és a panaszok függvényében egyénre szabottan ajánlanak fizikoterápiás kezeléseket a mozgásszervi elváltozások gyógyítására. E terápiás kezeléseket legtöbbször kombinálva alkalmazzuk, növelve ezzel hatékonyságukat. A páciens legtöbbször az elektroterápia mellett ultrahang kezelést vagy gyógymasszázst is kaphat, ami személyre szabott gyógytorna programmal is kiegészíthető.

A kezelések a kívánt hatást kúraszerűen alkalmazva váltják ki, mely általában kezeléstípusonként 10 alkalmat jelent.

Az alábbi elektroterápiás kezelések érhetők el fizikoterápiánkon:

Iontoforézis

Helyi hatású kezelés, mely elsősorban porckopásos fájdalom csillapítására és gyulladás csökkentésre, valamint fokozott izomtónus csökkentésére javallott. Az iontoforézis kezelés során kis frekvenciás áram segítségével juttatjuk a gyógyszert szervezetbe, mely ionok formájában könnyen behatol a bőr rétegeibe, célirányosan a kezelendő területre. A kezelést követően a kezelt testrészen gyorsul a gyulladás okozta szöveti nedvek felszívódása, javul a vérkeringés, melynek eredményeként csökken az izomfeszülés, enyhül a fájdalom.

A kezelés ideje 10 perc, ami alatt a beteg a kezelőágyon kényelmesen fekszik. A fizikoterápiás szakasszisztens a kezelt területre felviszi a kezeléshez használandó gyógyhatású készítményt, majd felhelyezi az elektródákat. Az áram erősségét a beteg visszajelzése alapján állítja be, melyből a kezelés során a kezelt testrészen bizsergő érzést, a kezelés után pedig enyhe bőrpírt tapasztalhat a páciens.

Interferencia

Az interferencia kezelés a gerinc-, és/vagy a nagyízületek kopásos megbetegedése esetén, illetve gyulladásos reumatológiai kórképek kezelésére használt, izomlazító hatású elektroterápiás kezelés. Hatásmechanizmusa két egymással keresztezett, középfrekvenciás áramkörön alapul, melyeket egymásra merőlegesen visszük a testbe, melynek eredményeként létrejön az interferencia. Az interferencia hatására csökken a bőr ellenállása ezért a mélyebben fekvő szövetek is hatékonyan ingerelhetők.

A kezelés ideje 10 perc, melynek során a beteg kényelmesen fekszik. A szakasszisztens a kezelőlap indikációja alapján felhelyezi a lapelektródákat a kezelendő testrészre. Az áram erősségét fokozatosan növeli, majd fokozatosan csökkenti a kezelés végéig. Mivel az interferencia áramok kevésbé ingerlik a bőr érző receptorait, így a kezelés nem okoz semmilyen kellemetlen érzést a páciens számára. A kezelés szívritmus zavar esetén ellenjavallt, ezért a betegség ismeretében minden esetben tájékoztassa kezelőorvosát, illetve a kezelést végő asszisztents.

Szelektív ingeráram

A szelektív ingeráram kezelés idegsérülés vagy tartós mozgáshiány miatt meggyengült izom illetve izomcsoport erősítésére szolgál. A gyengült, bénult izmok regenerációját azok impulzus árammal történő stimulálásával érik el, mely összehúzódást vált ki. A kezelés egyidejűleg fájdalomcsillapító, görcsoldó és izomlazító hatású is.

A kezelés 10 percig tart, melynek során a beteg nyugalmi állapotba helyezett végtaggal fekszik. A szakasszisztens felhelyezi az elektródákat, majd fokozatosan beállítja az áram erősségét. A páciens először csipkelődést, apró szurkálódásokat érez, majd beindul az izom mozgatása is.

Ultrahang - száraz és víz alatti kezelés

A hármas hatású ultrahang kezelést közel 70 éve alkalmazzák terápiás céllal. Az ultrahang, mint mechanikai inger, rezgésbe hozza a szöveteket, mikromasszázs hatású, valamint az elnyelt energia hővé alakulásának eredményeként hőhatás is érvényesül, aminek hatására lazulnak a szövetek. Segítségével hatékonyan juttatható gyógyszer a bőrön keresztül a szövetekhez, melynek eredményeként kialakul a biológiai válaszreakció: tágulnak az erek, fokozódik a vérkeringés. A kezelés rendkívül hatékony fájdalmas izomcsomók feloldására, továbbá évente egy kúrával (15 alkalom) lassíthatók az izületi kopások is.

A kezelés ideje régiótól függően 5-10 perc, melynek során a szakasszisztens a kezelendő felületet ultrahang géllel, vagy gyógyszeres készítménnyel keni be, és körkörös mozdulatokkal kezeli az ultrahangfej segítségével.

TENS (Transcutaneous Electrical Nerve Stimulation)

A TENS kezelés bőrön keresztül történő elektromos stimulációt jelent, mely a fájdalomingereket továbbító idegekre hat. A külső ingerlés hatására ezek az idegrostok "telítettségi" állapotba kerülnek, nem tudják fogadni a perifériákról érkező fájdalomingereket, így nem is továbbítják azokat az agy felé, ezáltal megszűnik a fájdalomérzet. A fájdalomcsillapítás gyógyszermentes alternatívája, különösen krónikus mozgásszervi fájdalom ( derékfájdalom, lumbágó, alagút szindróma, befagyott váll) esetén hatásos. A fájdalomcsillapítás mellett fontos élettani hatása a gyulladáscsökkentés, az izomerősítő és lazító hatás, a bőr- és izomregeneráció fokozása, valamint az értágító hatás, mely elősegíti a megfelelő vérkeringést.

A kezelés ideje 10 perc, amíg a páciens végig fekszik. A fizikoterápiás szakasszisztens felhelyezi a lapelektródákat, majd beállítja az optimális áramerősséget.

Lézerterápia

A lézerterápia elősegít a szervezet öngyógyító folyamait, csillapítja az izomgörcsöt, a gyulladást és egyúttal csökkenti a fájdalmat is, illetve fokozza a vérkeringést. A terápia hatására a tünetek enyhülnek, a kezelt terület szövetei gyorsabban regenerálódnak.

Elsősorban izületek kezelésére alkalmazzák (térd, váll, könyök, boka) akut és krónikus gyulladások, neuralgiák (idegfájdalom) esetén, illetve trigger pontok, teniszkönyök, golfkönyök, bütyök, valamint műtétek utáni sebek kezelésére.

A kezelés fájdalommentes, általában 5-10 percet vesz igénybe, ami a kezelendő felület nagyságától függ. A kezelés alatt védőszemüveg használata kötelező a páciens számára is.

Lézerterápia csak Eiffel téri klinikánkon érhető el.

Milyen ellenjavallatok vannak elektroterápiás kezelések esetén?

A fizikoterápiás kezelések elvégzésének vannak általános ellenjavallatai, melyek megléte esetén nem végezhetők elektroterápiás kezelések. Ezek az alábbiak:

heveny fertőzések

lázas állapot

sérült, gyulladt bőr

menzesz

terhesség

szívelégtelenség, súlyos ritmuszavar

súlyos magas vérnyomás

trombózis

daganatos megbetegedések

beültetett fém-, protézis a kezelendő területen

vesehomok, vesekő

egyes kezelések esetén az epilepszia

# data[].attributes.attachment_link.description
Milyen elektroterápiás és ultrahangos kezelések érhetők el a Medicover fizikoterápiáján? A Medicover fizikoterápiáján a gyógytorna mellett elektroterápiás kezeléseket is végzünk. Az elektroterápiának a mozgásszervi megbetegedések kezelésében jut fontos szerep, sok esetben kiválthatja akár a hagyományos gyógyszeres kezelést is. Hol vehető igénybe a vizsgálat? Válasszon Klinikát!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
By

In a perfect world, each generation improves upon the best qualities of its predecessors and thrives in ways previous generations couldn't. In a way, new generations respond to the issues created by older generations.

This is particularly relevant for generations of mobile networking and cellular technology. In the case of fourth-generation wireless vs. fifth-generation wireless, 5G aims to not only surpass 4G network capabilities, but meet and exceed 4G's goals for general speeds, latency and density.

The 4G era saw the innovation of various networking trends, such as IoT growth, increasing numbers of smartphones, and remote and mobile workforces. These trends advanced immensely throughout the 2010s, creating a need to support faster speeds and greater cell density. Enter 5G, which many pundits hope will address the issues 4G introduced.

Before organizations jump on the 5G bandwagon, however, they must understand the differences between 4G vs. 5G network architectures and determine how both architectures could affect business operations. This feature dives deep into those differences and discusses what these key differentiators mean for organizations globally.

Defining the differences among LTE, 4G and 5G

4G. Fourth-generation wireless is 5G's predecessor and the fourth generation of mobile network technology. In the 2010s, 4G reigned as the latest, most innovative generation of cellular technology and reached ubiquity within the decade. Some of 4G's promises included enhanced cell density, improved VoIP capabilities and greater bandwidth.

LTE. Long-Term Evolution was developed as a 4G standard during 4G's reign. LTE is the golden, global standard for wireless broadband and sets the foundation for 5G networks. Both 4G and LTE support various traffic types, something previous generations struggled to do and which 5G must now improve upon.

5G. Fifth-generation wireless is the latest generation of cellular network technology. Small, early deployments began in the late 2010s, but 5G will not reach ubiquity until the mid-2020s. Touted benefits of 5G include faster network speeds and real-time communication capabilities.

How does 5G work?

5G comes with various new features and capabilities, including network slicing, orthogonal frequency-division multiplexing ( OFDM) and massive multiple input, multiple output.

5G also introduces another new standard called 5G New Radio ( NR) that aims to replace LTE. 5G NR will build off LTE's best capabilities and bring new benefits, such as increased energy savings for connected devices and enhanced connectivity.

In addition, 5G can operate on a new high-frequency spectrum -- millimeter wave (mmWave) -- which operates on wavelengths between 30 GHz and 300 GHz, compared to 4G LTE's wavelengths of under 6 GHz. Due to the mmWave spectrum, 5G requires new small cell base stations to operate and function.

The key differences between 4G vs. 5G network architecture include the following:

latency

potential download speeds

base stations

OFDM encoding

cell density

While 4G and 5G differ in many ways, 5G aims to pick up where 4G falls short. Learn more in this 4G vs. 5G comparison table.

Comparing latency, speed and bandwidth

Latency. The biggest difference between 4G and 5G is latency. 5G promises low latency under 5 milliseconds, while 4G latency ranges from 60 ms to 98 ms. In addition, with lower latency comes advancements in other areas, such as faster download speeds.

Potential download speeds. While 4G introduced various VoIP capabilities, 5G builds upon and enhances those promises of quick potential download speeds. 4G's download speeds hit 1 Gbps, and 5G's goal is to increase that tenfold for maximum download speeds of 10 Gbps.

Base stations. Another key difference between 4G vs. 5G is the most common base station required to transmit signals. Like its predecessors, 4G transmits signals from cell towers. However, 5G uses small cell technology, due to its faster speeds and mmWave frequency bands, so carriers will deploy high-band 5G in small cells about the size of pizza boxes in multiple locations. 5G will still use cell towers for its lower frequency spectrums as well.

Carriers must deploy small cells in various areas due to the mmWave frequency. While the frequency is higher than cellular technology has seen so far, mmWave has weaker signals that travel across shorter distances. Small cell stations must be placed frequently in 5G-capable areas to ensure the signals reach users and businesses.

OFDM encoding. OFDM is used to split different wireless signals into separate channels to avoid interference, which also provides greater bandwidth. Because OFDM encodes data on different frequencies, this can bolster 4G and 5G download speeds, as these networks would have their own signal channels rather than a shared one between them. 4G uses 20 MHz channels, while 5G will use 100 MHz to 800 MHz channels.

Cell density. Small cell technology enables 5G to provide more cell density and enhance network capacity. While these were also promises of 4G, 5G will hopefully succeed where its predecessor falls short, as 4G never completely met its high goals for general speeds. With 5G, networks will be denser, which means they have more capacity to support more users and connected devices, leading to increased mobile device and connection capacity.

Despite the touted advancements of 5G, its promises won't arrive on day one. Carriers will take time to work out the flaws and discrepancies 5G could create. Organizations shouldn't immediately expect the best of the best, network engineer Lee Badman said.

Take a look back at the history of mobile networks and see how download speeds and latency have changed throughout the generations.

5G expectations vs. reality

Early technological promises aren't always guaranteed. Organizations that want to evaluate differences between 4G and 5G for their network architecture should take a step back and look at what 4G promised, what 4G actually delivers and what that could mean for 5G's reality. Caution is key, according to Badman, because goals don't always materialize in the real world.

For example, one 4G goal was it would reach general speeds from 100 Mbps to 1 Gbps, Badman said. In reality, these speeds averaged 7 Mbps to 43 Mbps. This doesn't mean 4G is bad or that the original goals were lies. Instead, these goals set the groundwork for what 5G should and could achieve. 5G's download speeds and low latency goals, for example, are an extension of 4G's original goals.

However, as Badman warned, 5G will not accomplish all its goals on day one. These achievements may take years or may not happen at all. It's crucial for organizations and network teams to understand that the expectations and realities of 4G and 5G are mutually exclusive.

While 5G may enhance operations, it may not meet expectations right away. Despite this, 5G has the potential to enhance operations and address the shortcomings that 4G failed to resolve. How 5G does this in a long-term, global way has yet to be seen.

Next Steps
Introduction to 5G: Your guide to fifth-generation wireless 5G explained: A deep dive into the features and facts Macrocell vs. small cell vs. femtocell: A 5G introduction

# data[].attributes.attachment_link.title
5G vs. 4G: Learn the key differences between them | TechTarget

# data[].attributes.attachment_link.description
By In a perfect world, each generation improves upon the best qualities of its predecessors and thrives in ways previous generations couldn't. In a way, new generations respond to the issues created by older generations. This is particularly relevant for generations of mobile networking and cellular technology.

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Defibrill%C3%A1tor

# data[].attributes.attachment_link.description
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stabilan növekszik az 5G 2022-ben

A Strategy Analytics újonnan közzétett elemzése az 5G népszerűségét és hatását vizsgálja globális szinten, különös tekintettel a 2022-es évre. Az elemzés kiterjed az ázsiai, a Perzsa-öböl menti, az amerikai és az európai régióra is. Az elemzésben szereplő számok szemléltetik az 5G szükségességét és hatását, és betekintést nyújtanak a növekedés becsült értékébe. Az 5G hozzájárulása a gazdasági növekedéshez és teljesítményhez a hálózatfejlesztés egyik fő hajtóereje, de a másik oldalon is jelentős beruházásokat igényel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Az 5G korunk egyik legmeghatározóbb technológiai újdonsága, amely a távközlési szolgáltatások képességeinek radikális bővítése mellett merőben új, innovatív szolgáltatások és üzleti modellek kialakulását segíti elő. Számos területen hoz különleges és lenyűgöző változásokat: a közlekedésben, az iparban, a mezőgazdaságban, az egészségügyben, az energiagazdálkodásban, a katasztrófavédelemben, a szórakoztatóiparban valamint a médiában is hamarosan érezhetjük hatását.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jégkármentesítő ágyú Németországban

Az Országos jégkármérséklő rendszer egy Magyarországon működő időjárás befolyásoló rendszer, amelyet a mezőgazdasági területeken okozott jégkárok csökkentésére hoztak létre hazai, illetve uniós forrásból. A rendszer teljes kapacitással 2018. május elseje óta üzemel. A rendszer minden évben május elseje és szeptember 30-a között üzemel, de a működtetés időszakának meghosszabbításáról már tárgyalnak.

1946-ban Dr. Bernard Vonnegut osztrák atmoszférakutató és csapata rájött, hogy hogyan tudnak mesterségesen csapadékképződést kiváltani a felhőkben. A kísérletek során sót, illetve jódot használtak a folyamatok kiváltásához. A hatvanas évek során az amerikai hadsereg a vietnámi háború során fegyverként alkalmazta az esőcsinálást. Az úgy nevezett Popeye-hadművelet során a délkelet-ázsiai országban kialakuló monszunidőszakot elnyújtották és súlyosabbá tették az esőzések okozta károkat, amelynek segítségével az ellenséges csapatok mozgását nehezítették meg. 1977-ben született meg az a nemzetközi megállapodás, amelynek értelmében az időjárás manipulálását nem lehet bevetni katonai célok kiaknázása érdekében. A 2010-es évekre már 52 országban végeznek időjárás befolyásolást, többek közt Indiában és Oroszországban. Magyarországon a hatvanas években kezdődött az Állami Biztosító által finanszírozott jégkárelhárítás. A jégesők okozta károk mérséklésére a Dél-Dunántúlon 1991-ben a Dél-magyarországi Jégesőelhárítási Egyesülés kezdett el üzemeltetni jégkármérséklő rendszert. A NEFELA jégkár elhárító rendszer 141 talajgenerátor igénybevételével üzemel, melyek párologtatással juttatják a levegőbe az ezüst-jodidot. Ehhez a rendszerhez Baranya megyében nem, viszont Tolna és Somogy megyék területén további 55 jégkármérséklő eszközt helyeztek ki. Ezzel párhuzamosan egy diszpécserközpont üzemel Pécsett, ahonnan kiértesítik a rendszert üzemeltető gazdákat.

A jégkármérséklő rendszer a következő elemekből épül fel: 222 automata jégkármérséklő talajgenerátor, illetve 764 emberi közreműködés által működtetett, összesen 986 darab jégkármérséklő talajgenerátor. A jégkármérsékléshez használhatnak különböző eszközöket is az ezüst-jodid célba juttatásához, mint például kisebb rakétákat, vagy szállító, esetleg permetező repülőgépeket. Földrajzi eloszlásban nagyjából 10 kilométerenként található egy-egy jégkármérséklő talajgenerátor.

Bács-Kiskun vármegyében többek közt Helvécián és Soltvadkerten is üzemel jégkármérséklő talajgenerátor.

Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében 56 kézi indítású és 25 darab automata jégesőmentesítő talajgenerátor üzemel.

Heves vármegyében Kerecsenden és Demjénben is üzemel jégkármérséklő.

Az Országos Meteorológiai Szolgálat által kiadott figyelmeztetések alapján az automata jégkármérséklő talajgenerátorok acetonos ezüst-jodidot bocsátanak ki a légkörbe és ez az anyag kettő-, háromezer méteres magasságban létrehozza azokat a mesterséges lecsapódási pontokat, amelyen apró szemű jégdarabok alakulnak ki. Az OMSZ naponta három alkalommal ad információt a rendszer üzemeltetői számára. A jégkár riasztást minden esetben járási szintre lebontva adja ki a Meteorológiai Szolgálat. Ezt a folyamatot hívják felhőmagvasításnak. A jégszemcsék sokkal nagyobb számban alakulnak ki, mint normál jégképződés esetén. Mivel az így képződött jégszemek sokkal kisebbek, mint a természetes úton képződöttek, ezért a levegőben, földet érés közben elolvadnak, vagy, ha nem, akkor is sokkal kisebb kárt okoznak a növényekben. A levegőbe kibocsátott acetonos ezüst-jodid a felhasználást követően a csapadékkal együtt a talajba jut, majd ott lebomlik. A párologtatással működő talajgenerátorok a jégeső kialakulása előtt néhány órával már elkezdik az ezüst-jodid levegőbe juttatását, amely által megindul a felhők szintjén a jégszemcse képződés. A párologtató eszközök óránként egy liternyi bekevert oldatot párologtatnak el. A dél-dunántúli régiót egy 265 km hatósugarú időjárási radar felügyeli.

Azokat a jégkármérséklő eszközöket, amelyeket emberi közreműködéssel üzemeltetnek, azokat képzett szakemberek kezelik. A rendszer üzemeltetője a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara.

A rendszer kiépítésének költsége 2 milliárd forintba került, melyből 200 millió forintot az agrárkamarai tagdíjakból finanszíroztak, míg a fennmaradó részt a vidékfejlesztési program során kiírt pályázaton elnyert összeg biztosította.

Fenntartásának költségeit 1,5 milliárd forint éves összegre becsülik.

A kézi üzemű talajgenerátorok ára darabonként 500 000 forint, míg az automata üzeműeké 4 000 000 forint körüli. Az ezüst-jodid folyadék literenkénti ára 3000 forint.

Az automata üzemű jégkármérséklők működéséhez a területhasználatra bruttó 160 000 forintot adnak évente, míg a manuális üzemű talajgenerátorok üzemeltetői évi 320 000 forint összegű területhasználati és üzemeltetési díjat kapnak.

Baranya megyében 1982 előtt évente átlagosan a megye területének 4,4 százalékát, azaz 195 négyzetkilométert érintett jégeső. A jégkármérséklés beindítása óta, azonban ez az arány már csak a megye 1 százalékára csökkent le.

# data[].attributes.attachment_link.title
Országos jégkármérséklő rendszer - Wikipédia

# data[].attributes.attachment_link.description
Az Országos jégkármérséklő rendszer egy Magyarországon működő időjárás befolyásoló rendszer, amelyet a mezőgazdasági területeken okozott jégkárok csökkentésére hoztak létre hazai, illetve uniós forrásból. A rendszer teljes kapacitással 2018. május elseje óta üzemel. A rendszer minden évben május elseje és szeptember 30-a között üzemel, de a működtetés időszakának meghosszabbításáról már tárgyalnak.

# data[].attributes.body
https://padlet.com/meszarosnori2_/map-l8y3no90l8f8x81u

# data[].attributes.body
https://femina.hu/utazas/leggyorsabb-vonatok/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A fapados légitársaságok igen kedvező ajánlatainak köszönhetően napjainkban már egyre többek számára elérhető a repülés. Nem ritka, hogy anyagilag egy-két napokra is megéri kiugrani egy-egy közeli, európai városba.

Ugyanakkor a környezettudatosság növekedésével sokan alternatívákat keresnek a légi közlekedés helyett, és a legkényelmesebb, legjobb megoldásnak a nagy sebességű vasút tűnik. Nem csoda, hogy mind több ország sző terveket a hálózatok fejlesztésére. Az elmúlt évtizedben vitathatatlanul Kína ugrott az élre, új vasútvonalai az ország szinte minden szegletébe elérnek. A világ leggyorsabb vonatai hajmeresztő sebességgel száguldanak, már önmagában ezért is élmény lehet velük az utazás.

Sanghaji lebegő mágnesvasút, Kína

A világ leggyorsabb, közhasználatban lévő vonata a sanghaji maglev, vagyis lebegő mágnesvasút. A szerelvény pályán tartásáról a hagyományos kerekek helyett mágneses mező gondoskodik, ami a súrlódás csökkentésével jóval nagyobb sebességet tesz lehetővé.

A sanghaji maglev a városközpontot köti össze a Sanghaj-Putungi nemzetközi repülőtérrel, a 30 kilométeres utat mindössze 7,5 perc alatt teszi meg. Maximális utasszállító sebessége 460 kilométer/óra - egyes források szerint 430 kilométer/óra. A 2004 óta működő vonatból nyert tapasztalatokat felhasználva Kína újabb mágnesvasutak építését tervezi, és olyan szerelvényeket fejleszt, amelyek 600 kilométer/órás sebességre is képesek.

CR400 Fuxing, Kína

A Kínai Állami Vasúti Csoport által fejlesztett és üzemeltetett Fuxing-vonatok a leggyorsabb menetrend szerint közlekedő vonatok. Ebben a csoportban extrém időjárási körülményekre és automata működésre tervezett változatok is vannak, utóbbiak egyedülállóak a világon.

A CR400 Fuxing-vonatok 350 kilométer/órával közlekednek, de a teszteken ennél magasabb sebességet, 420 kilométer/órát is elértek. A kocsik a legmodernebb technikával felszereltek.

ICE 3, Németország

A német InterCityExpress nagy sebességű vasútcsalád harmadik generációs villamos motorvonata a maga kategóriájában a csúcstechnológiát képviseli. Az elegáns vonatokat 1999-ben helyezték üzembe a Köln-Frankfurt vonalon, 2002 óta a két város közötti, addig 2,5 órás utat már 62 perc alatt tudják megtenni a vonatozók.

Hivatalosan 300 kilométer/órával mehet a vonat, késés esetén a 330 kilométer/óra is megengedett, a teszteken a 368 kilométer/órás sebességet is elérte. Az ICE 3-flotta Németország egész területén közlekedik, sőt olyan nemzetközi vonalakon is, amelyek a német városokat összekötik például Párizzsal, Amszterdammal vagy Brüsszellel.

TGV, Franciaország

A francia nagy sebességű vonat, a TGV (Train à Grande Vitesse) a világ egyik legsikeresebb és legbiztonságosabb vasútja. A vonatokat az itthon is ismert francia cég, az Alstom gyártja. Az első szerelvény már több mint negyven éve, 1980 áprilisában állt forgalomba, a hivatalos szolgáltatás egy évvel később indult meg Párizs és Lyon között, ez Európa legrégebbi nagy sebességű vasútvonala, egyben a leghíresebb is.

Eredetileg az ingázó üzletembereket célozta meg, óriási siker lett. A TGV-vonatok ma már számos francia városból elérhetők, olykor 320 kilométer/órás sebességgel haladnak. Ez a vonatcsalád tartja a hagyományos kötöttpályás vasút sebességi rekordját, 2007-ben egy TGV-vonat Párizs és Strasbourg között az elképesztő 574,8 kilométer/órás sebességgel száguldott.

A cikk az ajánló után folytatódik

JR East E5 (Sinkanszen E5), Japán

Japán úttörőnek számít a nagy sebességű vasút történetében. Az első vonalat, a Tokió és Oszaka közötti Tókaidó Sinkanszent 1964-ben nyitották meg. Az azóta értelemszerűen rengeteg fejlesztésen átesett hálózatot a Japan Railways üzemelteti, a motorvonatok, amelyek többnyire maximum 300 kilométer/órával közlekednek, földrengés- és tájfunbiztosak.

Az E5-sorozat, amelynek gyártása 2009-ben kezdődött, már 320 kilométer/órával is haladhat. A szerelvények jellegzetessége a különlegesen hosszú orr, amit azért terveztek, hogy csökkentse a hangrobbanást, ami akkor keletkezik, amikor a vonatok nagy sebességgel érkeznek meg az alagútba.

8 gyönyörű vasútállomás itthon

Pompás vasútállomások és megállóhelyek itthon is megbújnak egy-egy településen. Van köztük építészeti remekmű, mást csodálatos természeti környezete tesz egyedülállóvá, van, ahol varázslatos hangulatú szőlőlugasos beálló alatt várakozhatnak az utasok, vagy megtekinthetik a történelem egy fontos darabkáját. Már ezért megéri a vonat indulásánál kicsit korábban érkezni az állomásra.

(Képek forrása: Getty Images Hungary.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ez a világ 5 leggyorsabb vonata: Sanghaj lebegő mágnesvasútjának végsebessége elképesztő

# data[].attributes.attachment_link.description
A folyton megújuló, olykor futurisztikus megjelenésű nagy sebességű vonatoké lehet a jövő.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Két éve működik hazánk területén az úgynevezett talajgenerátoros jégkármérséklő rendszer. Szobonya Nikoletta meteorológus segít nekünk áttekinteni, mik az előnyei, káros-e a kibocsájtott anyag, hogyan működik, és kik profitálhatnak belőle. Miért volt szükség a jégkármérséklő rendszer elindítására?
Napjainkban az időjárás hazánkban is egyre szélsőségesebbé, még aszályosabbá, zivatarosabbá vált. Ennek következtében, az időjárás szükségessé tette a jégkármérséklő rendszer kiépítését, a gazdák termőföldjeinek, illetve az egyéb vagyontárgyak megóvása érdekében. Az országos lefedettségű jégkármérséklő rendszer megvalósítása a gazdálkodókon kívül Magyarország teljes lakossága és ipara számára is kézzelfogható előnyöket hoz! A védekezés ugyanis nem célzottan a mezőgazdasági területeket érinti. A generátorok által kibocsátott hatóanyag valamennyi, az adott országrész felé áramló felhőbe kerül, így az adott régióba tartozó összes ingóságot és ingatlant képes megóvni. Ennek köszönhetően megóvja a jégeső okozta jelentősebb fizikai és anyagi károktól az ipari üzemeket, létesítményeket, az önkormányzati és a lakóingatlanokat, a gépkocsikat és a házi kiskertek növényeit, terményeit is.

A világon néhány helyen alkalmaztak már rakétás, repülőgépes, valamint talajgenerátoros jégkármérséklő eljárást. A repülőgépes és a rakétás módszer használata pontos meteorológiai információkat igényel, csak kis területen alkalmazva hatékony, továbbá korlátozottan alkalmazható. A talajgenerátoros védekezés egy fajtája a világon használt jégkármérséklő rendszereknek, amely nagy területen alkalmazva hatékony, átfogó meteorológiai információkkal működtethető.

Az országos lefedettséget nyújtó, összesen 986 (219 automata és 767 manuális) darab talajgenerátorból álló talajgenerátoros jégkármérséklő rendszer 2018-ban kezdte meg a működését. A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara (NAK) által működtetett rendszer finanszírozása az Agrárminisztérium közreműködésével, az „agrárkár-enyhítési rendszer" alapjából történik.
Hogyan működik a rendszer?
A jégkármérséklő rendszer működtetése az Országos Meteorológia Szolgálattal (OMSZ) szorosan együttműködve történik. Az OMSZ által megküldött riasztás alapján kapcsolnak be az automata generátorok, illetve kapcsolják be a manuális talajgenerátorokat a generátorkezelők. A zivatarfelhő a talajközeli 1-2 km-es rétegből feláramló párás-meleg levegőből alakul ki. Amikor ez a levegőréteg feláramlik, viszi magával a talajgenerátorokból kikerülő ezüst-jodidot, amely aztán mesterséges jégmagként szolgál a felhőben, ezáltal a légkörben kialakuló jégszemcsék nagyságának méretét csökkenteni tudjuk, ezáltal az esetleges kárérték is kisebb lehet. Természetesen azt hangsúlyozni kell, hogy nincs olyan technológia, amellyel teljes mértékben megszüntethető lenne a jégeső.

A rendszer átfogó meteorológiai információkkal, modellezés alapján működtethető. Az OMSZ által használt előrejelzési modellek eredményei nap mint nap felhasználásra kerülnek a médiában megjelenő, illetve az egyéb felhasználók számára kiadott előrejelzések elkészítésekor. A meteorológusok több modell eredményeire támaszkodva döntik el, hogy az adott területre milyen prognózis kerül kiadásra. Nagyobb pontossággal csak néhány napra lehet előre jelezni az egyes meteorológiai paramétereket (csapadék, hőmérséklet, szélsebesség, szélirány), viszont a zivatarok előrejelzése esetében nagyobb a bizonytalanság, hiszen sok esetben 1-3 órára előre is rendkívül nehéz lehatárolni, pontosan hol alakulnak ki.

Mi a technológia lényege, hogy tudjuk csökkenteni a jégszemek méretét?
A talajgenerátor ezüst-jodid acetonos oldatot (hatóanyagot) éget el, és az így keletkező ezüst-jodid molekulák feláramlással a felhők felsőbb rétegeibe jutnak. Ott ugyan a kialakult jégszemeket már nem tudják megszüntetni, de csökkentik a kialakuló jégszemcsék méretét és részben megakadályozzák továbbiak létrejöttét. A jégesők előfordulásának valószínűsége nem zárható ki teljesen, azt viszont garantálni lehet, hogy a lehulló jégszemcsék mérete kisebb lesz annál, mint amelyek a rendszer használata nélkül hullanának le. Az úgynevezett riasztási időszak április 15-től szeptember 30-ig tart.

Jelenleg nincs olyan alkalmazott technológia, amely teljesen megszüntetné a jégesőt. A jégképződésbe való mesterséges beavatkozás nyomán ugyan több jégszem keletkezik, mint természetes körülmények között, de a kialakuló jégszemek mérete kisebb lesz, ezáltal a keletkező jégkárok is kisebbek lehetnek. Ezért is kapta a megoldás a jégkármérséklő rendszer elnevezést.
A korábbi évek eredményei hogyan alakultak (kárbejelentések)?
A rendszer második üzemelési évében, 2019-ben a gazdálkodók 37 ezer hektárra jelentettek be jégkárt, ami nagyjából a fele a 2017-es, utolsó országos védekezés nélkül töltött év értékének. 2017-ről 2018-ra pedig egymilliárd forinttal csökkentek a kárenyhítési alap jégkárok után fizetett kiadásai. Nagyjából öt működési év után lehet majd teljes képet kapni a rendszer hatékonyságáról.
Mi ellen nem lehet a jégkármérséklő rendszerrel védekezni?
Az egyik ilyen az úgynevezett széle hatás. Azaz, amikor a védett területre (Magyarország területére) oldalról, kívülről (határon túlról) érkező, „nem kezelt" zivatarcella a már „legyártott" jégszemeket a védett területre fogja zúdítani. A hatékony védekezés a környező országokkal karöltve kialakított talajgenerátoros hálózat lehet.

A másik ilyen a szupercella. Azaz amikor egy forró, meleg periódust egy markáns hidegfront szakít meg, a zivatarok szabályosan rendezett zivatarláncokba rendeződhetnek. Ebben kialakulhatnak fejlett zivatarfelhők is, amelyeket szupercellának nevezünk. Ezek több mint 10 kilométeres magasság fölé tornyosulnak, és folyamatos bennük a jégképződés. A szupercella sokkal hevesebb, mint egy átlagos cella vagy zivatarfelhő, ezeknél nincs esélyünk a jégszemcsék méretének csökkentésére. Hidegfronttal érkező, többnyire hosszú életű, és gyakran jelentős károkat (jégeső, szélvihar, felhőszakadás, tornádó) okozó zivatartípus. A legerősebb tornádók többsége szupercellákhoz köthető. A szupercella mozgása során akár 250-300 km-t is megtehet, emellett hatalmas energia halmozódhat fel, ami kimagasló elektromos tevékenységet okoz. A szupercellákban a szélsebesség akár 120 km/h is lehet, mely fákat csavarhat ki és tetőket rongálhat meg.

A határainkon túlról érkező, jéggel teli zivatarfelhők, illetve a szupercellák ellen nem tudtunk és nem tudunk a jövőben sem védekezni. Azt azonban garantálni tudjuk, hogy a NAK által választott legmodernebb és leghatékonyabb, talajgenerátoros jégkármérséklő rendszer alkalmazásával a lehulló jégszemek mérete kisebb lesz.
A talajgenerátoros jégkármérséklés milyen hatással van az időjárásra? Egyéb módon befolyásolhatja az időjárást?
Alaptalan az a félelem, hogy a rendszer miatt nincs eső, és miatta van aszály; az ezüst-jodidos, talajgenerátoros rendszernek nincs befolyása a csapadék mennyiségére.

Milyen hatással van a rendszer a környezetünkre és az emberi egészségre?
A védekezéshez használt ezüst-jodidot a gyógyászatban és az ivóvíztisztítás során is alkalmazzák. Nincsen semmilyen ismert káros hatása az emberre és a környezetre nézve. A jégkármérséklő rendszereket működtető országokban (pl. Franciaországban és Horvátországban, illetve 25 éve a Dél-Dunántúlon) is ezt a hatóanyagot alkalmazzák, sehol sem jelentkeztek negatív hatások.

A jelenlegi Nemzeti Népegészségügyi Központ elődszervezetével vizsgáltatta be még az ezüst-jodid hatóanyagot a - regionális védekezést 1991-ben elkezdő - NEFELA Dél-magyarországi Jégesőelhárítási Egyesülés, és az alapján kapta meg a működési engedélyt a három dél-dunántúli megyére, majd az országos jégkármérséklő rendszer üzembe állása előtt ezt az engedélyt kiterjesztették az ország teljes területére.

A NAK az akkreditált HL-LAB Környezetvédelmi és Talajvizsgáló Laboratóriummal együttműködve 2019-ben átfogó hatásvizsgálatba kezdett az alkalmazott hatóanyag környezeti hatásairól. A két éven keresztül tartó felmérés első évében a NEFELA által is lefedett dél-magyarországi területek (Somogy, Baranya, Tolna megyék) vizsgálata történt meg.

A vizsgálati eredmények szerint a rendszer működése nem okozott a talajban, illetve a talajvízben káros nátrium- és ezüst-felhalmozódást. A jogszabályban meghatározott, megengedett határértéket a talajban megtalálható ezüst-jodid mennyisége meg sem közelíti, így az emberi egészségre és a környezetre nincs káros hatása. A NAK tovább folytatja a vizsgálatot az ország több területén is, a jégkármérséklő-rendszer hatásainak teljes körű felmérése érdekében. Mivel a hatóanyag-felhasználás célzott és csak a várható időjárástól függ a kijuttatandó mennyiség, jóval alacsonyabb a környezeti terhelése más jégkármérséklő módszerekhez - például a repülőgépes, rakétás jégkármérsékléshez - képest.

Továbbá a rendszer megújuló energiaforrást is használ azzal, hogy az automata generátorok áramellátása napkollektorokkal történik.

Az idei évben elindult a rendszer internetes felülete. Milyen információkat találhatunk meg a honlapon?
A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara a jégkármérséklő rendszer társadalmi ismertségét is kívánja növelni a rendszer a 2020 tavaszán elindított weboldalával, amely a mezőgazdaságban dolgozók és más érdeklődők számára egyaránt hasznos működési és valós idejű riasztási információkat is tartalmaz. Utólagos heti elemzéseket is készítünk, amelyek a honlapon megtalálhatók, közérthetővé téve ezzel is az időjárás és a jégeső összefüggéseit. Ezek a részletes elemzések nagy segítséget nyújthatnak a gazdák számára. Az elemzéseknek köszönhetően meg tudjuk állapítani, hogy melyik nap, pontosan hol és mikor okozott az időjárás nagyobb károkat a mezőgazdaságban, így könnyebb lehet beazonosítani a biztosítók számára az esetleg keletkezett károkat. Az online felület számos információt tartalmaz a működésről, a jégeső kialakulásáról, az acetonos ezüst-jodid hatóanyagról, tovább egy meteorológiai kisokos is segíti a jobb tájékozódást.

# data[].attributes.attachment_link.title
Működésben az Országos Jégkármérséklő Rendszer

# data[].attributes.attachment_link.description
Két éve működik hazánk területén az úgynevezett talajgenerátoros jégkármérséklő rendszer. Szobonya Nikoletta meteorológus segít nekünk áttekinteni, mik az A jégkárokat hatékonyan lehet ezüst-jodid segítségével csökkenteni. A rendszer működéséről mesél nekünk a meteorológus szakember.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 DOLOG az 5G hálozatról! Mi az az 5G? Miért lesz jó nekünk?

# data[].attributes.body
https://www.vadalarm.hu/hu/blog/132_jegkar-merseklo-rendszer#1

# data[].attributes.body
A Wi-Fi egy vezeték nélküli kommunikációs technológia, amely lehetővé teszi a készülékeink (pl. számítógépek, táblagépek, okostelefonok, stb.) vezeték nélküli csatlakozását az internethez és annak használatát.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A villámhárító egy elektromosan jól vezető, mechanikailag erős anyagból - többnyire acélból - készült szerkezet. A villámhárító feladata, hogy megvédje a védelmi terébe tartozó területet a villámcsapástól azzal, hogy a területen felhalmozódott elektromos töltések egy része a villámhárítón el tud távozni, és így kisebb eséllyel következik be villámcsapás az adott helyen.

Elsődleges feladata tehát a villámcsapás megelőzése, és nem a villám levezetése.

A villámhárító három fő részből áll. A felfogót az építmény tetejére erősítik, majd az építményhez egy villámvédelmileg minősített földelést építenek. A kettőt elektromos vezetővel kötik össze. Ha az építmény vonzásterében elektromos töltésfelhalmozódás alakul ki (például zivatarfelhők miatt), az a villámhárítón keresztül megfelelő elvezetésre kerül. Villámhárító nélkül egy közeli villámcsapás az épületben a töltésmegosztás miatt tüzet vagy az elektromos készülékek tönkremenetelét okozhatja, esetleg a benn tartózkodók életét veszélyezteti.

A villámhárító működési elvét Benjamin Franklin találta fel 1749-ben Amerikában és - esetleg tőle függetlenül - Prokop Diviš 1754-ben Európában. Vannak, akik úgy gondolják, hogy Prokop Diviš önállóan fedezte volna fel.

A villám a történelem kezdetétől foglalkoztatta az emberiséget. A technikai fejlődés előrehaladtával a villámcsapás elleni védekezés egyre fontosabbá vált. A villám bármilyen anyagú építményben (kő, fa, beton) képes jelentős, akár megsemmisítő kárt okozni. Az ipari forradalom során egyre komolyabb értékek születtek, melyek védelme stratégiai fontosságúvá vált.

A 19. században a villámhárító dekorációs elem lett. A villámhárítókra üvegből készült díszeket húztak. Ezeknek a díszeknek a fő célja az volt, hogy bizonyítékul szolgáljon az esetleges villámütésre. Ha vihar után a dísz széttört, akkor a tulajdonosnak ez jelezte, hogy meg kell vizsgálnia a villámhárítót, és az építményt, nem károsodott-e.

A működése azon alapul, hogy töltéskiegyenlítés révén a védett objektum körzetében csökkenti az elektromos térerősséget, amit a közelben lévő viharfelhő elektromos ereje növelt meg.

A villámhárító vége azért hegyes, mert a csúcshatás miatt (lásd: Elektromos szél) az elektronok könnyebben kiléphetnek egyfajta töltéskiegyenlítődést okozva, amely így a levegőben lévő potenciálkülönbséget csökkenti. Ezzel csökkenti az elektromos kisülés esélyét.

A felfogó általában egy acélrúd, megfelelő, villamosan vezető, korrózióvédő anyaggal bevonva. Ezt egy mechanikailag erős tartószerkezet rögzíti az épület tetejéhez. Ehhez kapcsolódik a levezető, mely többnyire korrózióvédett acélsodrony, szintén mechanikailag előírt rögzítéssel mind a felfogóhoz, mind a teljes nyomvonalán az épület tartószerkezetéhez. Végül a levezető az épített földelő-rendszer kivezetéseihez csatlakozik.

A felfogót a méret, elrendezés tekintetében az adott épület villámvédelmi besorolása szerint kell tervezni. A levezetőket az épületburkolat, illetve a burkolat alatti anyagnak megfelelő besorolás szerinti távtartókkal és mennyiségben helyezik el, a statikai és tűzvédelmi előírások betartásával. A földelés többféle lehet. Megfelelő minősítés esetén az épület vasbeton alapja is szolgálhat betonalap földelőül, de emellett rúd- és lemezföldelők, komolyabb, kiterjedt helyeken földelőhálók is alkalmazhatók a villámvédelemre vonatkozó speciális előírások betartása mellett. Az áramszolgáltató által előírt, az érintésvédelmet szolgáló földelőrudak önmagukban nem elegendők villámvédelemre.

Távvezetékek védelmére a vezetékekkel párhuzamos, azok felett futó, az oszlopok szerkezete által földelt vezetéket használnak.

A villámhárító nem véd a saját maga által vezetett, illetve más, közeli villámcsapások másodlagos hatásaitól. Ezek kockázatát a további előírások/lehetőségek (EPH - egyenpotenciálra hozás, illetve többlépcsős túlfeszültség védelem) alkalmazásával lehet csökkenteni.

A 30 méternél alacsonyabb épületeknél a villámhárító egy 45 fokos védelemkúpot képez, amelynek a földelési sugara megközelítőleg egyenlő a villámhárító magasságával. Magasabb épületeken a védett terület körülbelül 30 méter sugarú lehet.

Mivel ez nem kielégítő magasabb épületeknél, egy eddigieknél jobb megoldást fejlesztett ki Dr Horváth Tibor, az úgynevezett gördülő gömb technikát. Amikor átívelés van a föld felé, akkor a legközelebbi, a földdel hasonló potenciálú tárgy felé igyekszik haladni. A maximális távolságot minden egyes kisülésnél kritikus távolságnak nevezik és ez arányos az elektromos feszültség nagyságával. Ezen a kritikus távolságon belül azokon a tárgyakon keresztül fog megtörténni az átívelés, amelyek legközelebb állnak a villámot létrehozó magas potenciálú helyhez.

Ahogy a villám átível, azon a tárgyon keresztül fog haladni, amely a kritikus távolságon belül van, és potenciálja közel van a földpotenciálhoz, vagy megegyezik azzal. Ezt figyelembe véve egy gömböt rajzolhatunk a villám lehetséges átívelési pontjai körül. Ennek alapján megállapítható, mely részek biztonságosak a villámtól. Ott, ahol nagy valószínűség van a villámcsapásra, villámhárítót helyeznek el.

# data[].attributes.attachment_link.description
A villámhárító egy elektromosan jól vezető, mechanikailag erős anyagból - többnyire acélból - készült szerkezet. A villámhárító feladata, hogy megvédje a védelmi terébe tartozó területet a villámcsapástól azzal, hogy a területen felhalmozódott elektromos töltések egy része a villámhárítón el tud távozni, és így kisebb eséllyel következik be villámcsapás az adott helyen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Villámhárító a védelem

Sokan alábecsülik a közvetett villámcsapás következményes kárait, amely az internetkapcsolat meghibásodásától a televízió károsodásán át a tönkrement készülékekig terjedhet. Igen költséges lehet, ha a készülékek váratlanuk kilehelik a lelküket, ezzel szemben a védelem kialakítása egyszerű, költséghatékony és könnyen kivitelezhető egy villámhárító segitségével. Kerülje el időben a bosszankodást és válassza ki a megfelelő villámhárító és túlfeszültség-védelmi terméket. Természetesen az elektronikus készülékeket úgy is meg lehet védeni a villámcsapástól, hogy ez ember gyorsan kihúzza a dugaszt az aljzatból, erre kicsi a realitás minden esetben ezért jobb megoldás villámhárító rendszer. Ez azonban igen időigényes is lehet, hiszen minden modern háztartásban nagy számú értékes elektronikai készülék található. Továbbá fennáll a veszélye, hogy egyes készülékekről a nagy sietségben megfeledkezünk, vagy egyszerűen nem vagyunk otthon és nincs lehetőségünk megelőzni az esetleges károkat, ezért érdemes a túlfeszültség védelemről gondoskodni villámhárító kiépitésével.

Biztonság: A villámhárító segít megvédeni a család otthonát a villámok okozta tűzveszélyektől és életveszélyes körülményektől.

Energia- és életbiztosítás: A villámhárító megvédi az elektromos rendszereket és az értékes eszközöket, mint például a számítógépet és a hűtőszekrényt a károktól.

Energiahatékonyság: A villámhárító megvédi az épület elektromos rendszerét, ami segíthet megelőzni a rendszer idő előtti meghibásodását és javítani az energiahatékonyságot.

Nyugodt alvás: Az éjszaka nyugodt alvása érdekében a család biztonságérzete növekszik, ha tudják, hogy a villámhárító megvédi őket a villámok okozta veszélyektől.

Egy jól működő villámhárító rendszer biztosítja a család számára a biztonságot, a nyugodt alvást és a pénztárcájuk megóvását a villámok okozta károktól.

Referenciáink

Villám értelmező

A villám egyfajta elektromos gázkisülés, ami felhőn belül, felhők között, vagy a talaj és felhők között jön létre. Többnyire elágazásos szerkezetű, de van felületi villám is, amely a felhők felületén keletkezik. Ritkább jelenség az egyenes villám és a gömbvillám. E két utóbbira nincs általánosan elfogadott tudományos magyarázat. Az egyenes villám jellemzője, amiről a nevét is kapta az, hogy a vonala nélkülözi a villámokra általában jellemző elágazásokat (a villám vonala valójában nem egyenes, hanem íves is lehet). Az egyenes villám hurkot is leírhat. A villám keletkezésének pontos folyamata még tudományos viták tárgya, de elfogadott magyarázat, hogy a villám kialakulása a felhők vízcseppjeinek, jégkristályainak súrlódására, széttöredezésére vezethető vissza, aminek következtében az elektromos töltések szétválnak a felhőn belül. A felhő felső felén a pozitív, alul a negatív töltések halmozódnak fel.Ezért fonost villámhárító. A víz légkörben való körforgása során a nedvesség felhővé áll össze. A felhőt sok millió, apró vízcsepp alkotja, ugyanakkor jégkristályokat is tartalmaz, ezek súlya egyelőre annyira kicsi, hogy a levegőben lebegnek. A földfelszín felőli párolgás felfelé mozgatja az apró vízcseppeket, amik útjuk során összeütköznek más hasonló vízcseppekkel, jégkristályokkal, vagy a lefelé hulló hópelyhekkel. Az apró ütközések következtében a felfelé haladó nedvességben elektronhiány lép fel, így elektromos töltésszétválasztás jön létre a felhőn belül. Az elektronok a felhő alsóbb területén halmozódnak fel, ami így elektromosan negatív töltésű lesz.

Az ütközéseken felül a megfagyásnak is fontos szerepe van. Ahogy a felfelé szálló nedvesség a felhő felsőbb részében hidegebb levegővel találkozik, elkezd megfagyni, tömege növekedni kezd, ezért lefelé hullik és közben negatív töltésűvé válik, a még nem fagyott, felfelé haladó nedvesség pedig pozitív töltésű lesz.

# data[].attributes.attachment_link.title
Villámháritó - Villámvédelem - 20 év villámháritó építésben

# data[].attributes.attachment_link.description
A villámhárítók fontos szerepet játszanak az épületek megvédésében a villámcsapásoktól. Villámhárító rendszer lehetővé teszi, hogy a villám az épületet kikerülje.

# data[].attributes.attachment_link.title
villámhárító | A magyar nyelv értelmező szótára | Kézikönyvtár

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A tévhittel ellentétben a villámhárító nem a villámot vezeti el, hanem a levegőben felhalmozódó töltést. Így tehát maga a villámhárító célja a villámcsapás megelőzése, amelyben a töltéskülönbség kiegyenlítése révén képes segíteni, így megakadályozva a levegőben emiatt létrejövő kisülést, azaz a villámot. Maga a villámhárító három részből áll: egy tetőre erősített felfogóból, egy villámvédelemmel ellátott földelésből és egy elektromos vezetőből, ami összeköti a kettőt.
Miért lehet neked is komoly szükséged rá?
Valószínűleg mindenki tisztában van azzal, hogy egy villámcsapás milyen károkat képes okozni. Nem csupán a házban található elektromos berendezéseket teheti tönkre, de magát az elektromos hálózatot is. Továbbá a villám házunk tetőszerkezetét is komolyan károsíthatja bizonyos esetekben. Ha elkezdjük kicsit fejben összeadni mindezt, akkor rájöhetünk, hogy igencsak borsos összegbe kerül ezek helyreállítása. Amennyiben pedig van megfelelő lakásbiztosításunk, amely segít ennek a finanszírozásában, akkor is sok időbe telik, mire mindent rendbe hozatunk. Nem volna egyszerűbb megelőzni mindezt? Egyes esetekben még életveszélyes is lehet a házban tartózkodók számára egy azt érő villámcsapás, tehát mindenképp megéri komolyan fontolóra venni egy villámhárítót.
Mennyibe kerül egy villámhárító?
Mivel a villámhárítók sajnos még mindig nem elég népszerűek, így sokaknak ötlete sincs róla, hogy milyen összegekre számíthatnak egy ilyen felszerelése kapcsán. Pedig valójában egyáltalán nem kell horribilis összegekre gondolnunk. A villámhárító ár átlagosan 150 ezer forint körül mozog egy normálméretű családi ház esetében - természetesen kisebb eltérések lehetnek, hiszen a földeléshez használt vezeték hossza házanként változó, de ez nem jelent túl nagy sokat az kivitelezés ára kapcsán. Az összeget fontolóra véve valóban elgondolkodtató, hogy miért spórolják le a villámhárítót sokszor még azokról a házakról is, amelyeken a legdrágább szigetelés virít. A legnagyobb problémát tehát egyáltalán nem az árak jelentik, hanem magának a szerkezetnek a működési elve körül keringő tévhitek. Ezeket pedig ajánlott elkerülni.
Konklúzió
Amennyiben valóban fontos otthonunk és családtagjaink épségének védelme számunkra, úgy feltétlen megéri egy megfelelő villámhárítót felszereltetnünk. A relatíve olcsó kivitelezési ár mellett rengeteget nyerhetünk vele, így jobban tesszük, ha a villámhárító felszerelése nem csupán sokadlagos szempontot jelent otthonunk felújításakor. Egy villámhárítóval ugyanis kétségkívül rengeteg fejfájástól kímélhetjük meg maguknak. (X)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
hogyan működik a villámhárító és miért lehet neked is szükséged rá? /x/

# data[].attributes.attachment_link.title
Hogyan működik a villámhárító, és miért lehet neked is szükséged rá? /X/ - 2022. szeptember 21., szerda -

# data[].attributes.attachment_link.description
A villámhárítók egyáltalán nem számítanak új keletű dolognak, ám sajnos még ma is nagyon kevés helyen találkozhatunk velük. A legtöbb esetben azért nem élnek ezekkel az emberek, mert viszonylag kevés elérhető információ található a szerepükről, ahogyan az áraikról is, emiatt pedig rengeteg tévhit ke…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Benjamin Franklin 1750-ben találta fel a villámhárítót (angolul lightning rod), mely egy vastag fémdrót, ami az épület tetején "égnek állva" indul, végig a falakon kívül halad, és több méter mélyen a földbe ásva végződik.

Már Franklin rájött, hogy a villámhárító végét érdemes kihegyezni. A emberi természet pedig hajlamos túlzásokba esni, ez alól a villámhárító sem volt kivétel, úgyhogy beindult a "minél több csúcs, annál jobb" verseny:

Ahogy a "szereljük be mindenbe az új találmányt" hevület sem kerülte el a villámhárítót:

A villámhárító elsődleges feladata, hogy ha az épületbe villám csap, akkor annak hatalmas elektromos áramát vezesse a földbe a fébdrót, nehogy az épület szerkezeti elemein folyjon keresztül, mert az áram hőhatása miatt az épület felgyulladhat és leéghet, mivela tetőszerkezet szinte mindig fából van, ami igencsak gyúlékony. A villámhárító előtti időkben ez gyakran megesett, de elégtelenül karbantartott (vagy "kifelejtett" = kispórolt) vilámhárító esetén még ma is előfordul:

Olyan is van, hogy az átfolyó hatalmas áram (egy nagyobb elektromos ellenállású szakasznál) akkora hőt fejleszt, amitől az ottani levegő robbanásszerűen kitágul, és "ledobja", ami az útjában van:

A villámhárító valójában nem elhárítja a villámcsapást, hanem pont hogy "bevonzza", ugyanis a viharfelhők töltésével mindig ellentétes töltés alakul ki a tetején, hiszen a pozitív viharfelhő (a villámhárító elektromos megosztása révén) elektronokat vonz fel a földből, így a villámhárító csúcsa negatív lesz:

A negatív viharfelhő pedig a villámhárító fémjében lévő delokalizált elektronokat lepréseli a földbe, így a villámhárító elektronhiányossá, azaz pozitív töltésűvé válik:

A villámcsapásoktól még a híres Jézus-szobor (Rio de Janeiro, Brazília) sem menekülhet:

De egy villámvédelmi rendszer vezeti el a villám hatalmas áramát:

A fej tetején az eredeti töviskoszorú modern, műszaki változata:

A villámhárító ellentétes töltésének olyan hatása is van, hogy a teteje csúcshatással "szórja" a tötéseit, így valamennyire semlegesíti a viharfelhőt. Azonban egy egyszerű villámhárírónál ez az effektus kicsi; a kornyezet semlegesítéséhez sok kis földelt fémtű szükséges, ezt hívjuk eliminátornak:

Ugyan a villám áramát el lehet vezetni a villámhárítóval, de a rövid ideig tartó villámcsapás gyorsan változó árama körüli gyorsan változó mágneses mező erős örvényes elektromos mezőt indukál, ami pedig örvényáramokat indukál az elektromosan vezető anyagokban, ami az érzékeny elektromos berendezésekben könnyen kárt tehet, ezért esetükben eliminátorral lehetőleg meg kell előzni, el kell kerülni a villámcsapást:

A repülők fémháza is ugyan elvezeti a villámcsapást, tehát a vilám hatamas árama "nem folyik át az utasokon" de a műszereiben kárt tehet, illetve az üzemanyagszállító tartálykocsiba sem lenne jó, ha belecsapna, ezért a reptereket is érdemes védeni:

# data[].attributes.attachment_link.description
Benjamin Franklin 1750-ben találta fel a villámhárítót (angolul lightning rod), mely egy vastag fémdrót, ami az épület tetején "égnek állva" indul, végig a falakon kívül halad, és több méter mélyen a földbe ásva végződik. Már Franklin rájött, hogy a villámhárító végét érdemes kihegyezni.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fizikoterápia tartalomjegyzék

Mi a fizikoterápia?

A fizikoterápia feladata, hogy a kóros tüneteket mérsékelje, illetve megszüntesse, jelentős fizikai beavatkozás nélkül.

Emellett olyan kezeléseket is meg lehet valósítani fizikoterápiával, amelyeket egyéb módon nem lehetne elvégezni.

Például bizonyos fajta lágylézerek használatával elérhetjük és stimulálhatjuk azokat a sejteket is, amelyeket hagyományos terápiával nem tudnánk elérni.

Rendelőnkben többféle fizikoterápiás eszközt is használunk kezeléseinkhez:

Lágylézer terápiás készülékünkkel alacsony energiájú infravörös lézerrel tudjuk serkenteni a sejtek regenerálódását, anyagcseréjét. Mindezt természetesen káros mellékhatások nélkül.

TENS (Transcutaneous Electrical Nerve Stimulation) kezelés alkalmával a bőrre helyezhető eszköz segítségével a test fájdalomérző receptorait ingereljük. A kezelés hatására a fájdalomérzet jelentősen csökkenhet és fokozódhat az endorfin, a boldogsághormon termelése is.

Az ultrahang kezelés során úgy hat sejtjeinkre a terápia, hogy az ultrahang útjában lévő sejtek rezgésbe jönnek, ezáltal felmelegednek. Az ultrahang által felmelegített területen csökken a fájdalom, ellazulnak az izmok és javul a vérellátás is.

A fizikoterápiás kezelések mellett kineziológiai tapaszos kezelést is alkalmazunk a gyógyulás érdekében.

Rendelőnk fizikoterapeutái Tordai-Pordán Annasára, Szalmási Ágnes és Molnár Enikő

Fizikoterápia kezelés menete

A fizikoterápiás kezelések sok esetben nem közvetlenül fizikoterápiás kezelésen kezdődnek.

Legtöbbször a kezelés egy mozgásszervi szakorvosnál (reumatológus, fájdalomterapeuta) kezdődik, aki a vizsgálat és az elsődleges kezelés után fizikoterápiát javasol.

Fizikoterápiás készülékeink rendelőnkben nagy kapacitással állnak rendelkezésre, ezért akár az első orvosi vizsgálat alkalmával kaphat kiegészítő kezelést.

A kéz zsibbadás kezelése rendelőnkben az alábbiak szerint zajlik:

I. Fizikoterápiás vizsgálat

A fizikoterápiás kezelés előtti vizsgálatot fizikoterapeuta végzi.

A fizikoterápia kezelés megkezdése előtt az orvos vagy fizikoterapeuta megvizsgálja a pácienst.

Ez a panaszok kikérdezésével és manuális vizsgálattal szokott történni.

A vizsgálat célja, hogy a kezelő megállapítsa, hogy pontosan milyen jellegű kezelést kell alkalmazni és azt a test pontosan melyik részén kell megtenni.

II. Fizikoterápiás kezelés

A megfelelő vizsgálat után, ha a kezelő indokoltnak látja, megkezdődhet a fizikoterápiás módszer kiválasztása.

Ezek az alábbiak lehetnek:

Anyajegyen, tetováláson nem szabad fizikoterápiát végezni, mivel mellékhatások jelentkezhetnek!

A megfelelő hatás eléréséhez általában legalább 5 alkalom 30 perces kezelést javaslunk.

III. Kiegészítő kezelés

A fizikoterápia önmagában gyakran nem elegendő a panaszok csökkentéséhez.

A kiegészítő kezelések az alábbiak lehetnek:

Fizikoterápia vagy fizioterápia?

A fizikoterápia és a fizioterápia szavak jelentésében gyakran vannak félreértések. A fogalmi keret tisztázására írunk most erről.

A fizioterápia minden olyan terápia, amely természetes hatásokkal gyógyít.

Ez azt jelenti, hogy nem használunk gyógyszereket a fizioterápia során, hanem természetes energiákkal gyógyítunk.

Ilyen természetes energiák a nap-, víz-, hőenergia és a mesterségesen előállított energiák, sugárzások.

A mesterségesen előállított sugárzások nagyon gyakoriak az orvosok által javasolt természetes fizioterápiás (pl. gyógyfürdő, súlyfürdő, hidroterápia, gyógymasszázs, stb.) kezelések mellett.

Ilyen mesterséges fizioterápiás kezelések például a:

lágylézeres kezelések

ultrahang terápia

TENS elektroterápia

Az mesterséges energiát használó gépek előnye, hogy azonnal alkalmazhatóak, rövidebb az egy kezelésre és a teljes terápiára fordítandó idő is.

A fizikoterápiaaz ilyen mesterségesen előállított energiákat használó kezelések összefoglaló neve.

Ezek közé tartoznak:

lágylézeres kezelés

ultrahang terápia

TENS elektroterápia

lökéshullám terápia

A fizikoterápia kezeléseket sokszor érdemes kombinálni a megfelelő hatás elérése érdekében.

Erre azért lehet szükség, mert a különböző fizikoterápiák különbözően hatnak a szervezetre.

Így a fizikoterápiás kezelés több módon is kifejti jótékony hatásait.

Mit csinál egy fizikoterapeuta?

A fizikoterápia egy tudományosan megalapozott gyógyítási módszer, amely a teljes embert veszi figyelembe, nem csak részeket gyógyít.

A fizikoterapeuta célja a páciens egészsége, jólléte, amibe beletartozhatnak életmódbeli javaslatok is.

A fizikoterapeuta célja a páciens bevonása a gyógyulási folyamatba, amelyet oktatáson, támogatáson és a kezelésbe való bevonáson keresztül valósít meg.

A fizikoterápia az élet bármely szakaszában segíthet megszüntetni a például a hátfájást, hirtelen sérülések okozat fájdalmat vagy felkészülni egy fontos sporteseményre.

A fizikoterapeuta a fizikoterápia eszköztárának széles skáláját képes használni, amellyel biztosítható a lehető legjobb és leggyorsabb eredmény.

Fizikoterápiás kezelések fajtái

A fizikoterápiás kezeléseknek több fajtája van, amelyeket külön-külön mutatunk be a hatásaikkal és alkalmazási területeikkel.

A fizikoterápiás kezelések fajtái:

Lássuk most ezeket a kezelési módokat egyenként:

Fizikoterápia TENS elektroterápiával

A TENS kezelés az egyik leggyakrabban használt fájdalomcsillapítási módszer a fizikoterápiás kezelések között.

A TENS szó az angol Transcutaneous Electrical Nerve Stimulation szó rövidítése, ami magyarul transzkután elektromos idegstimulációt jelent.

Egyszerűbben ez olyan elektromos kezelést jelent, amit a bőrön keresztül juttatnak a szervezetbe és az idegek fájdalomérzetét csökkentik.

Orvosi jelentések százai igazolják a TENS sokféle terápiában való alkalmazhatóságát, mint például

Mivel sok tanulmány nem kontrollált körülmények között zajlott, ezért nem teljes az egyetértés abban, hogy a TENS fizikoterápia hatékonyságában mennyi szerepet játszik a placebo hatás.

A lényeg, hogy bizonyítottan hatásos, ha placebo, ha nem.

A jelen állás szerint elfogadott rendszer szerint a TENS fizioterápia az alábbi módokon fejti ki a hatását:

gerincvelői fájdalomérző receptorok blokkolása

fájdalomcsökkentő hormonok (pl. endorfinok) felszabadítása

túlingerelt idegek azonnali nyugtatása

keringési rendszer élénkítése

Fizikoterápia ultrahang terápiával

Terápiás kezelések során már az 1940-es években is használtak ultrahangok a fizikoterápiában.

Ultrahangos fizikoterápia keretében az ultrahangkészülék fejét közvetlenül a bőrre helyezik és ott egy speciális energiaátvivő gél segítségével fejti ki hatását.

Az ultrahangos fizikoterápia bizonyítottan javítja a:

gyógyulási időt

szövetek ellazulását

szövetek melegedését

helyi vérkeringést

hegszövetek regenerálódását

Az ultrahangos fizikoterápia úgy működik, hogy az ultrahangos kezelőfejben lévő kristályok rezgésével ultrahangot bocsátunk a szervezetbe.

Ezt a rezgést a test sejtjei is átveszik és a szövetek felmelegednek, ezzel fokozódik a vérkeringés.

Fontos, hogy a szövetek melegedését nem feltétlen érezzük, illetve néhány esetben az ultrahangos fizikoterápia kifejezetten nem-meleg ultrahangot alkalmaz.

Ultrahangos fizikoterápia kezelés során javul a helyi vérkeringés, ami csökkenti a krónikus gyulladást és gyógyítja a bedagadt testtájakat, valamint a csontokat is erősítheti.

Az ultrahang ereje szabályozható a fizikoterápiában attól függően, hogy mi a cél.

Erősebb sugárzást használhatunk (ezt W/cm2-ben mérjük) például hegszövetek regenerálódásának serkentésére.

Fizikoterápia lágylézer kezeléssel

Az alacsony energiájú lézeres kezelés egy, a fizikoterápiában gyakran használt kezelési módszer.

A lágylézeres készülék alacsony energiájú lézert használ, amelyet a test bőrfelületén alkalmaznak.

Amíg a magas energiájó lézert a sebészetben használják bizonyos szövetek elpuszítására, az alacsony energiájú fizikoterápiás lézernek pont az az előnye, hogy csökkenti a fájdalmat és élénkíti és serkenti a sejtfunkciókat.

A lágylézeres fizikoterápiát sikeresen alkalmazhatjuk gyors fájdalomcsökkentésre, például

A lágylézeres fizikoterápia működése egyelőre még nem bizonyított.

A lágylézer pozitív hatásai, úgy tűnik, hogy csak bizonyos frekvenciákon mutatkoznak.

A túl magas frekvencia romcsolja a sejteket, míg a túl alacsony frekvenciának semmi hatása nem lenne a fizikoterápiában.

Fizikoterápia lökéshullám-terápiával

A lökéshullám-terápia szintén egy gyakori módszer a fizikoterápiában.

Ez a fizikoterápiás módszer jól alkalmazható a következő fájdalmak esetén:

A lökéshullám-terápia fizikoterápia kezelés előtt gondosan meg kell vizsgálni, hogy hol kell végezni a beavatkozást.

A páciensnek eztán egy vízzel töltött puha párnára kell feküdnie úgy, hogy a párna ott legyen, ahol azt előzőleg megállapították.

A párnába vezetett lökéshullámok ezután abba a pontba sűrűsödnek, ahol a kezelést ki kell váltani úgy, hogy az azt körülvevő szövetek nem károsodnak.

Ez kifejti a szükséges fizikoterápiás hatást és a lehető legkevesebb mellékhatással jár.

A testfelszín közelében úgy alkalmazható a lökéshullám-kezelés, hogy a lökéseket nem egy pontba koncentrálva, hanem nagy területen juttatják be a szervezetbe.

Annak érdekében, hogy ez a fajta terápia is hasznos legyen, fontos odafigyelni, hogy az egész kezelt felület minden részére megfelelő mennyiségű és erejű energia jusson.

Ez az egyik legnehezebb feladat a fizikoterápia során.

A lökéshullámot használó gépen állítható az lökések gyakorisága állítható, így érhető el a lehető legpontosabb és leghasznosabb hatás.

Fizikoterápia kineziológiai tapaszolással

A kineziológiai tapaszolás egy viszonylag új fizikoterápiás módszer, ami szigorúan véve nem is tekinthető fizikoterápiás módszernek, mert nem mesterséges energiabehatást alkalmaz.

Mégis fontos (kiegészítő) szerepet játszik a fizikoterápiás és egyéb mozgásszervi fájdalommal foglalkozó kezelések során.

Kineziológiai tapaszolással foglalkozó teljes körű cikkünket itt találja.

A kineziológiai tapaszolás, más nevein a (kinesio)taping vagy tape-elés, lényege, hogy a test izmait és inait egy, a bőrre ragasztott szalag segítségével ingereljük.

Az inger lényege a fizikoterápiában mindig egy kívánt, pozitív reakció kiváltása.

Ezt az ingert a kineziotape esetében a ragasztószalag felhelyezésének iránya, erőssége adja.

A kineziológiai tapasz előnye, hogy rugalmas, kialakításában az izmok és szalagok kialakítására hasonlít.

Ennek hatására egy természeteshez hasonló inger segítségével az izmokat és szalagokat újra a megfelelő irányba fejleszthetjük.

A kineziológiai tapaszos kezelést a fizikoterápia kiegészítéseként vagy helyettesíthetőjeként alkalmazhatjuk többek között az alábbi panaszokra:

Fizikoterápia kezelés időtartama

A fizikoterápiás kezelés időtartamában fontos megkülönbözteti egy kezelés és a teljes terápia időtartamát.

Egy fizikoterápiás kezelés, a fizikoterápiás módszertől függően 15-25 percig tart.

A teljes terápia hossza sok mindentől függhet.

Függ például a betegség jellegétől, attól hogy milyen egyéb kezelési módszert alkalmaznak, a kezelések gyakoriságától és egyéni jellemzőktől is,

A teljes terápia általában 5-10 alkalom közötti, ennyi idő alatt teljes gyógyulás érhető el.

A fizikoterápia szépsége, hogy rögtön az első kezelés alkalmával használ és a többi kezelést már lényegesen jobb állapotban kezdi a beteg.

Fizikoterápia kiegészítő kezelésként

A fizikoterápiát sokszor alkalmazzák más orvosi terápiák kiegészítéseként is.

A fizikoterápia azért is lehet megfelelő kiegészítés, mert -ugyan a fájdalmat hatékonyan képes enyhíteni - az okok helyett csak a tüneteket fedi el.

A fizikoterápia gyakori kiegészítése vagy folytatása lehet:

Ezt az orvosi szakmában általánosan követik is, leggyakrabban tehát nem a fizikoterápia az elsődleges kezelési mód.

Természetesen előfordulhat, hogy a kezelés kizárólag fizikoterápiás, hiszen van olyan fájdalom, amelyre a fizikoterápia is megfelelő gyógymód.

A rehabilitációban és a gyógytornában is fontos szerepet játszik a fizikoterápia, mint kiegészítő kezelés, hiszen a műtét utáni fájdalmakat megfelelően enyhíti, így hamarabb elkezdhető a rehabilitáció és a torna.

Fizikoterápia előnyei

A fizikoterápia legfontosabb előnyei az alábbiak:

A fizikoterápia legfontosabb előnyei közé tartozik kíméletessége.

Mivel a fizikoterápia kezelések a bőrön keresztül, a testen kívülről történnek, ezért a páciensek is könnyen beleegyeznek egy fizikoterápiás kezelésbe.

Jóval könnyebben, mint, mondjuk, egy műtétbe.

A fizikoterápia további előnyei közé tartozik, hogy természetes.

Mivel a fizikoterápia szó is a hatás természetességére utal, ezért sokaknak ez jelenti a legnagyobb vonzerőt, ha terápiáról kell dönteni.

Fontos megjegyezni, hogy a fizikoterápiás kezelések néhány esetben helyettesíthetnek bizonyos gyógyszereket.

Ezzel megkíméljük magunkat a felesleges gyógyszerfogyasztástól. Ezt kizárólag orvosi javaslatra tegyük!

Fizikoterápia hátrányai

A fizikoterápiának számos előny mellett, persze vannak hátrányai is.

A leglényegesebb hátránya, hogy sok esetben nem alkalmazható elsődleges terápiaként, csak kiegészítő kezelésként.

Ennek oka, hogy önmagában nem elég erős a kezelés, hogy a jelentősebb, krónikus fájdalmakat is hatékonyan meggyógyítsa.

Kockázatot jelent az is, hogy bizonyos embereknél - szerencsére elég kis arányban - nem alkalmazható fizikoterápia.

Az ilyen emberek máshogy reagálnak a kezelésekre, ezért náluk nincs hatása vagy bőrtünetek is jelentkezhetnek fizikoterápia kezelés hatására.

Ha ilyen előfordul, azonnal jelezzük kezelő fizikoterapeutánknak, orvosunknak.

Fizikoterápia szakembereink

Rendelőnkben a fizikoterápia magánrendelést Szalmási Ágnes és Molnár Enikő gyógytornászunk végzi.

A képekre kattintva elolvashatják bemutatkozásukat és szakmai hátterüket:

Fizikoterápia időpontfoglalás

Az alábbi űrlap segítségével azonnal időpontot foglalhat fizikoterápia magánrendelésünkre.

Fizikoterápiás kezeléseinket az alábbi módszerekkel végezzük:

Lágylézer kezelés

TENS kezelés

Ultrahang kezelés

Kineziológiai tapaszolás

Fizikoterápia kapcsolódó cikkek

Fizikoterápia vélemények

# data[].attributes.attachment_link.title
Fizikoterápia 5 fajtája, 3 előnye és teljes bemutatása - 27 Sellő Rendelő

# data[].attributes.attachment_link.description
A fizikoterápia mesterséges energiákat használó fájdalomcsillapító, keringésjavító és idegstimuláló módszer. Bemutatása és időpontfoglalás itt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A villámlás anatómiája

A nyári, zivataros időszakban különösen gyakori villámlás a légkörben keletkező elektromos kisülés, átívelés, azaz rövidzárlat. 100 millió volt feszültség és néha 10.000 ampernél nagyobb áramerősség is létrejöhet egy villám kisülésekor. Összehasonlításképp: egy villanykörte áramerőssége néhány tized amper. Akkor keletkezik villám, amikor szétválasztódnak töltések. Ennek oka nem pontosan ismert, de valószínűleg a felhőkben levő vízcseppek, jégkristályok súrlódásának a következménye.

A villám létrejöhet felhőn belül, két felhő közt, vagy a felhő és talaj között. Arago francia fizikus szerint a villámnak három formája van: a vonalas villám, a felületvillám és a gömbvillám.

A vonalas villám olyan, mit a vonalas gép szikrája, alakja a légrétegek különböző vezetőképességéhez alkalmazkodik: zegzugos fősugarak és kisebb elágazások alkotják, ez a villámtípus a leggyakoribb. A felületvillám egy-egy zivatarfelhő nagyobb felvillanása.

A kevéssé ismert gömbvillám gömb alakú, aránylag lassan halad, és nagy pusztítást végez, amely nem csak zivatarban, hanem derült napos időben is megjelenhet.Van még egy különleges villámtípus, az úgynevezett száraz villám, amit a nép nyelvben a „mennykő szeleként" emlegettek.

A szárazvillám nem gyújt, „csak" rombol. Ha ember közelében csap be, akkor a test elektromos töltései hirtelen szétválnak, majd villámlás után egyesülnek, amely az idegrendszert teljesen szétrombolja, külső nyomot nem hagyva.

Már a milliomod része is súlyos veszélyt jelent

Az emberi szervezet számára a villámláskor felszabaduló energiának már a milliomod része is veszélyes. Élettani hatása a töltésmennyiségtől függ, ami az áramerősség és az átfutási idő függvénye. Ha ez az idő nagyon rövid, mint a villám esetén, akkor akár 100 amper is átfuthat az emberen anélkül, hogy sérülést okozna, de mivel izomgörcsöt vált ki, az életfunkciók leállnak.

A villámlás időtartama a szekundum milliomod részétől a szekundum tized részéig tart.

Az áram mindig a legkisebb ellenállás irányába megy, így a villám is a legkönnyebb célpontba csap bele. Kétféleképp okozhat súlyos bajt a villám a szabadban tartózkodó embereknek. Ha a villám közvetlenül belecsap valakibe, ez általában azonnali halállal jár, de komoly kockázatot jelenthetnek a közvetlen közelben kisült villám okozta földáramok.

Az előbbi nyílt helyen, hegytetőn, hegygerincen, kiálló szikláknál, sík szabad terepen, valamint nagyobb vízfelületen történhet meg.

Aki ilyen helyen tartózkodik zivataros időben, könnyen magához vonzhatja a villámot.

Érdekes ásványt keletkeztet a homokba csapott villám

A földáram ha a talaj szilárd, nedves, akkor a felszínen fut végig, és a rövid mélyedéseken átugrik. Ha az ember két ilyen mélyedés közt tartózkodva hidat képez, akkor az áram végigfut rajta. A testen áthatoló áram mennyisége függ a felszínen áthaladó teljes áramerősségtől, a test szigetelésétől (például, hogy milyen ruhát visel az áldozat, a gumipapucs, és a gumicsizma szigetel) valamint az érintkezési pontok távolságától.

A távolság és az áram hatása egyenesen arányos,

azaz minél nagyobb a távolság, annál erősebb a hatás. Egy másik érdekes tünemény, hogy amikor a villám homokos talajba csap, egy üvegszerű ásványi anyag, fulgurit keletkezik.

Ugyanez történik, ha a nagyfeszültségű vezeték leszakad és homokos talajra hull. A fulgurit fraktálforma, amely a talajon és a talajban gyökérszerűen elágazik.

Felhők szülte vakító rövidzárlat

Lényegét tekintve a villám egy rendkívül erős rövidzárlat. A rövidzárlat a két eltérő potenciálú pontot köt össze közvetlenül, így nagy áram folyhat át rajta.

Hogy mennyi, az attól függ, mekkora a potenciálkülönbség a két pont közt.

Ilyenkor a két pont közti ellenállás nagysága nagyon kicsi, elhanyagolható.

Az átfolyó áram hővé alakul, amely annyira fehevítheti a vezetéket, hogy az el is éghet. (Nyomtatott áramkör esetén még plusz veszély, hogy az áramköri lemez elszenesedhet, és mivel a szén jó vezető, a szigetelési ellenállás durván lecsökken.) Az átívelés a rövidzárlatnak egy olyan esete, amikor a vezetők nem érintkeznek fémesen. Ilyenkor a levegő a vezető, azon keresztül jön létre a rövidzárlat. Átíveléshez minimum 327 volt feszültség szükséges.

Sík terepen az ember is villámhárítóvá válhat

Nagyfeszültség, így a villám kisülése esetén a levegő ionizálódik, és ekkor már kisebb feszültség illetve nagyobb távolság is elegendő ahhoz, hogy a rövidzárlat fennmaradjon. Ennek kockázatát növeli a levegő nedvességtartalma, a felület szennyezettsége, és az úgynevezett csúcshatás. A „csúcsok", kiálló hegyes dolgok, mint pl. az antenna, magához vonzzák a villámot.

Ennek a jelenségnek az az oka, hogy egy feltöltött fémtesten a töltéselosztás nem egyenletes, a csúcsoknál nagyobb a töltéssűrűség, és ezáltal a közelében a térerősség.

Ez az oka annak is, hogy miért tilos nagyfeszültségű vezetékek közelében tartózkodni.

A bőrön levő nedvesség csökkenti huszad részére az ellenállást: kéztől kézig a száraz bőr ellenállása 100.000 ohm, a nedvesé 5.000 vagy kevesebb ohm.

Az áramkisülés szervezetre gyakorolt hatása attól is függ, hogy milyen testrészeket érint, milyen úton halad át az ember testében. Ha az egyik kéztől a másikig a szíven, vagy ha a fejtől a lábig a gerincen át halad,

akkor még a gyenge áramütés is sokkal veszélyesebb,

mint ha az egyik lábtól a medencéig, vagy a kéztől a vállig halad a sokkal erősebb áramütés.

Mi okozza a félelmetes dörgést?

A villámlást erős hangjelenség, dörgés szokta kísérni. Oka, hogy

a villámlás okozta hő miatt a levegő hirtelen kitágul és lökéshullám keletkezik, ami hanghullámként terjed tovább.

Hogy milyen távol van tőlünk a vihar, úgy számoljuk ki, hogy megszámoljuk, hány másodperc telik el villámlás és a dörgés közt és ezt beszorozzuk 330-cal, mivel a fénysebesség 330-szor gyorsabb, mint a hang

(A fénysebesség 300.000 km/sec, a hangsebesség pedig tengerszinten mérve 330 m/sec). A dörgés több másodpercig, vagy akár egy percig is eltarthat, közben a hangerő többször lökésszerűen megváltozik, mert a hang visszaverődik a tárgyakról és a felhőkről.

Hogy kerülhetjük el a villámcsapás okozta katasztrófát?

A villámcsapást úgy lehet a legjobban elkerülni, hogy azonnal elhagyjuk a villámcspástól legjobban veszélyeztetett, és az előzőekben említett területeket. A kiálló tárgyak, például síkvidéken a fák, vagy akár maga az ember is villámhárítóként működnek

Ilyen veszélyes hely lehet még a magában álló nagy szikla, a csurgók, vagy a kis odú.

Ezeken a helyeken rövidzárlat jöhet létre. Mélyedésbe bújni csak akkor szabad, ha minimum 1,5 méter mély, barlangba pedig csak ha a bejárattól, faltól, tetőtől minimum 1,5 méter távolságra vagyunk.

Csökkenti a veszélyt, ha guggoló testhelyzetet veszünk fel zárt lábakkal és térdekkel,

hogy csak egy ponton érintkezzünk a talajjal és a talpunk és a talaj közé szigetelőréteget teszünk, például gumit, esőkabátot, követ.

Ha rendelkezésre áll, takarjuk be magunkat alumínium mentőfóliával, úgy, hogy ne érintkezzen a talajjal, így mivel az áram a legkisebb ellenállás irányába megy, és a mentőfólia vezeti az áramot, azon fog keresztülfolyni, nem pedig rajtunk.

A repülőn és az autóban biztonságban vagyunk

Biztonságban vagyunk, ha autóban ülünk, ugyanis az autó úgynevezett Faraday-kalitkaként működik, de ugyanez a helyzet a repülőgéppel is.

A repülőgépet is érheti villámcsapás,

ezért a gép és a környezet potenciálja meg kell hogy egyezzen. Erre szolgálnak a szárnyak végén elhelyezett hegyes fémtüskék, amelyek a korona, vagy úgynevezett csendes kisülést elvezetik.

(Ekkor a nagyfeszültség ellenére a kis áramerősség miatt nem keletkezik szikra.) A Faraday-kalitka jelenségét Michael Faraday angol fizikus mutatta be először, 1823-ban.

# data[].attributes.attachment_link.title
Most nyáron különösen aktuális - egy kis villámtan

# data[].attributes.attachment_link.description
A villámcsapásnak rendkívül súlyos fiziológiai következményei lehetnek.

# data[].attributes.attachment_link.title
Minden, amit érdemes tudni a WiFi-ről - Internet, TV, Telefon | Flynet 2005 óta

# data[].attributes.attachment_link.description
Router, modem, frekvencia, sávszélesség. Sokszor emlegetjük az ügyfeleinknek ezeket a kifejezéseket, viszont a felhasználók általában nincsenek tisztában a pontos jelentésükkel. Mint ahogy azzal sem, hogy a több fajta router közül melyiket érdemes beszerezni otthonra, hiszen más típus ajánlott nagy felbontású játékok esetében, más irodaházak részére és más otthoni felhasználásra is.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A legutóbbi bejegyzéssel kapcsolatban érkezett egy kérdés a gömbvillámokról. Magam nem vagyok ennek szakértője, de ha már felvetődött a kérdés érdemes szélesebb kontextusban írni a jelenségről, és ennek keretében megvizsgálni, hogy milyen fizikai folyamatok játszanak szerepet a villámok kialakulásában.
A felhőképződés
Kiindulópontunk a levegő páratartalma. A vízmolekula OH csoportjai rezgéseket végeznek, de ennek frekvencia tartománya olyan, hogy a vibrációs átmenetekhez nem tartozik látható fény, és ezért a különálló vízmolekula önmagában nem látható. Ha azonban a vízmolekulák kristályokat hoznak létre, akkor megfelelő méret esetén már elnyelhetnek fényt a látható tartományában is, és így megfigyelhetjük az égen a sárga bárányfelhőket. Erről már írtam korábban a „Miért kék az ég" című bejegyzésben. Annak a feltétele, hogy ezek a vízkristályok mikor jönnek létre, függ a helyi páratartalomtól, a nyomástól és a hőmérséklettől. Ezek a lebegő vízkristályok laza kapcsolatban állnak egymással, ez a felhő, aminek átlagsűrűsége nem haladhatja meg az alatta levő levegőjét. Ha a körülmények kedvezőek nagyobb jégkristályok képződésének és megnövekszik ezek sűrűsége, akkor elkomorodik az ég, kialakulnak a sötét esőfelhők, sőt viharfelhők. Ha a jégkristályok elérnek egy kritikus méretet, akkor megindulnak a jégkristályok lefelé, amelyek az alatta lévő melegebb légrétegekben megolvadnak és eső formájában érkeznek meg. De nyáron előfordul, hogy a nagy jégkristályoknak nincs elég idejük, hogy megolvadjanak, ekkor jön létre jégeső. Télen, amikor a föld felett is nulla fok körüli, vagy az alatti a hőmérséklet, akkor laza jégkristályok hullnak a földre, ekkor havazik.
A villámképződés
De mikor jár együtt a vihar villámlással és mennydörgéssel? Ha nagy a légköri nyomáskülönbség, akkor a felhők gyorsan száguldanak és a felhők és az alatta levő légtömegek között súrlódás jön létre, ami a vízmolekulák elektronjait leszakíthatja, ekkor jönnek létre az ionok. Az ionok egy része negatív, mert a leszakított elektronok is helyet keresnek maguknak, másik része az elektron elvesztése miatt pozitív lesz. Az elektron fölösleggel rendelkező ion kissé nehezebb, emiatt a felhők alsó része lesz negatív, míg a fölső rész fog pozitív töltéssel rendelkezni. Kialakul tehát egy nagy kondenzátor. Maga a földfelszín is ionizálódik, amelynek töltése pozitív. Ha a feszültség a kondenzátor két „lemeze" között meghalad egy kritikus értéket, akkor elektromos kisülés következik be. Így jön létre a felhőkben, illetve a felhők és a föld között is villám. A töltött vízionok sebessége sokszorosan meghaladja a hang sebességet, ezért a mennydörgés voltaképpen hangrobbanás. Ez többször is megismétlődik, mert a nagy sebességű villám előtt feltorlódik a levegő, ami egy pillanatra lecsökkenti a sebességet és irányváltoztatásra kényszeríti a villámot. Ezért halad a villám cikk-cakkokban. A gyorsuló elektromos töltések fénysugarakat bocsátanak ki, ez hozza létre a villám éles fényét. A gyorsulás olyan nagy is lehet, ami már a láthatónál nagyságrendekkel nagyobb energiájú gamma sugarakhoz is vezethet.

De hogyan jön létre a gömbvillám? A gömbvillám nagyon ritka jelenség, mert több feltétel egyidejű teljesülése kell a létrejöttéhez. A felhő apró jégkristályai egymással laza kapcsolatban vannak, és amikor töltésre tesznek szert az ionok között taszítás jön létre. A taszító erő akkor a legkisebb, ha a töltések egy gömbfelületen helyezkednek el, ezáltal jöhetnek létre a felhőben az elektromos töltéssel rendelkező gömbök. Ha azonban túl sok a töltött ion, akkor ez a gömb szétszakadhat, és emiatt nagyok kritikus körülmények kellenek a fennmaradáshoz. A másik fontos feltétel a gömbök sűrűsége, ha ez meghaladja a körülötte levő levegő sűrűségét, akkor ritka esetben ezek a gömbök lesüllyednek és leereszkedhetnek a föld felé. Ezeket a töltött gömböket nevezzük gömbvillámnak. Úgy tudom, hogy japán tudósoknak már sikerült gömbvillámokat laboratóriumi körülmények között is előállítani.

A blog egyéb írásait összefoglalja a megfelelő linkekkel a „Paradigmaváltás a fizikában" című írás.

# data[].attributes.attachment_link.description
A villámok kialakulásaA legutóbbi bejegyzéssel kapcsolatban érkezett egy kérdés a gömbvillámokról. Magam nem vagyok ennek szakértője, de ha már felvetődött a kérdés érdemes szélesebb kontextusban írni a jelenségről, és ennek keretében megvizsgálni, hogy milyen fizikai folyamatok játszanak szerepet...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Érdekességek a villámokról, gömbvillámokról

Sokunkat lenyűgöz a természet mindenek feletti ereje. Életünk során főként a nyári félévben, de olykor még a téli félévben is találkozhatunk zivatarokkal, melyek az emberi szemmel jól látható villámtevékenységet is produkálnak, melyeket nem ritkán hatalmas égzengés, mennydörgés kísér. A továbbiakban ennek elemzésével fogunk foglalkozni, hogy miként is keletkeznek, illetve a végén néhány szót ejtünk a különleges, ritkán észlelt formájáról a gömbvillámokról. Kellemes, hosszú sorok közötti elmélyülést kívánunk olvasóinknak! 🙂

A levegő gázait alkotó molekulák és atomok nagy többsége elektromosan semleges állapotú, mivel a pozitív és negatív töltést hordozó részecskék és gázmolekulák élénk hőmozgásai és ütközései következtében összekeverednek azaz egymás hatását közömbösítik.
Ezzel szemben a levegőben nagy számban előforduló szilárd és folyékony levegő anyagok részecskéi többnyire elektromos töltéssel rendelkeznek ionizált állapotban vannak.

A légkör gázaiban elektromosan töltött, ionizált részecskék tartósabbak csak úgy képződhetnek ha például
- helyileg erős ionkeltő hatások alakulnak ki
-vagy pedig olyan fizikai folyamat megy végbe, mely a keletkező ellentétes előjelű töltéspárok térbeli szétválasztását biztosítja olyan formában, hogy a pozitív elektromos töltésű részecskéket messze eltávolítja a negatív töltésektől.

Az első folyamat a légkör magasabb szintjein, az ún. termoszférában következik be, ahol a gázatomok egy részét a Nap ibolyántúli és röntgensugárzása ionizálja-> elektromosan töltött állapotúvá teszi.
Ily módon alakulnak ki a termoszférán belül az ionizált rétegek melyek az ionoszférát alkotják.

A második bekezdésben taglalt folyamat a troposzférában, a zivatarfelhőkben megy végbe és a légelektromosság jelenlétében testesül meg.
A folyamat részletei: A légkörben található legnagyobb elektromos töltés-felhalmozódások a zivatargócokban jönnek létre. A nagy magasságokba, (olykor 13-14 km) feltörő, hatalmas tornyos zivatarfelhőkben jelentős pozitív és negatív elektromos töltések elkülönülése mutatkozik.
A pozitív töltések általában a felhő felső régióiban a negatívak pedig a felhő alsó részeiben, az alján helyezkednek el. A nagy kiterjedésű pozitív és negatív felhőrészek cellákat alkotnak , amelyek között több százezer, sőt időnként millió voltos feszültség generálódik.

Ha két ellentétes töltéssel bíró cella elég közel kerül egymáshoz és köztük a levegő elegendő elektromos vezetőképességgel bír, elektromos kisülés formájában lezajlik a töltések kiegyenlítődése.
Ez szemmel láthatóan a villámot testesíti majd meg.

Fizikai magyarázatok melyek ezen folyamatok mögött elfogadottak, hogy a töltések szétválását szilárd halmazállapotú csapadékelemek jelenlétével illetve szilárd és folyékony csapadékelemek együttes előfordulásával indokolják.

A felhőcseppekben poláros vízmolekulák vannak, amelyek elektromosan semlegesek. Kismértékben disszociált hidrogén- és hidroxid-ionokokat is tartalmaznak, ezek az ionok segítik elő a jégszemek keletkezését.

A vízcseppek egy része a zivatarfelhőben uralkodó heves feláramlások során fagypont alatti hőmérsékletű felhőrészbe jut és elsődleges illetve másodlagos jégképző folyamatok következményeként kifagy. A felhőelemek kifagyása során először a vízcseppek felszínén keletkezik vékony jéghártya.
A csepp belseje a felszabadult fagyási hő hatására felmelegszik, így a csepp belseje és külseje között hőmérséklet-különbség alakul ki.
Ennek hatására az eltérő mozgékonyságú ionok különböző módon mozdulnak el. A mozgékonyabb hidrogénionok a vízcsepp hidegebb burkában, a kevésbé mozgékony hidroxid-ionok a belső, melegebb részben halmozódnak fel.
Miután a a vízcsepp belső része is teljes tömegében megfagy, a külső és pozitív elektromos töltésű jéghártya a belső jégtömb kitágulása miatt apró szilánkokra reped. és leválik a negatív töltésű részről.
A kicsiny méretű jégszilánkokat a feláramlás a felhő magasabb régiói felé sodorja, miközben a tömegesebb jégszemek aláhullannak. A folyamat ily módon negatív töltést generál a zivatarfelhő alsó részében, azaz a töltések szétválnak. sok vízcsepp megfagyása esetén kialakulnak a zivatarfelhőn belüli jelentős kiterjedésű pozitív és negatív töltésű cellák, amelyek elektromos kisülések generálói lesznek.

A megfigyelések szerint a negatív és pozitív töltésű cellák elhelyezkedése nem teljesen szabályos, hiszen a zivatarfelhőkön belüli heves fel- és leáramlások ezeket összekeverhetik. A heves csapadéktevékenység zónái felett a felhő alsó részében is kialakul egy kisebb pozitív töltésű terület az ottani heves leáramlás miatt. Egy-egy zivatarfelhőn belül mind függőleges, mind pedig vízszintes irányban kialakulhat erős feszültségkülönbség, amint azt a megfigyelések is alátámasztják-> függőleges és vízszintes irányú villámok.
A villám pár milliméteres sőt olykor néhány centiméteres ún. villámcsatornában halad. Ebben a csatornában elektronok és ionok sokasága fut ide-oda a két cella között. A villámcsatornában a levegő több ezer fokra felmelegszik és a kisülés lezajlása után robbanásszerűen kitágul. A hirtelen kitáguló levegő idézi elő a mennydörgést, melynek hanghatását a felhő és a talaj közötti többszörös hangvisszaverődés felfokoz.
Láthatunk több kilométeres hosszú villámokat is. Ezeket azonban nem két cella közötti töltéskiegyenlítődés hoz létre, hanem sok cella egymást követően lezajló kisüléseiből generálódnak.

Ritkán előforduló érdekes jelensége a villámcsapásoknak, az ún. gömbvillám. A gömbvillám jellemzően néhány deciméteres átmérőjű fehér vagy lilás színben izzó gömb, mely intenzíven ionizált gázokból vagy folyadékcseppekből áll és a villámcsatornában alakul ki az ottani erős ionizáció hatására.
A kutatási eredmények azt mutatják, hogy minden 1000 közönséges vonalas kisülésre, akár kettő, három gömbvillám jut.
Bár kevés a gömbvillám megfigyelések száma, hiszen élettartamuk csak néhány másodperc és legfeljebb csak a közvetlen közelünkben lévőket vesszük észre.

A villámlások a levegőt a villámcsatornában izzásba hozzák és a levegő nitrogénjét oxidálják a nagyon magas hőmérsékleten. Az oxidált nitrogén az esővel kimosódva pedig lejut a talajra és szinte műtrágyaként hasznosul, tápanyagot juttat a növények számára.
Becslések szerint évi 16 millió zivatargóc keletkezik bolygónk légkörében és másodperceként legalább 100 villámcsapás éri a Földet.

További érdekességeket itt olvashatnak.
Borítókép: http://www.origo.hu

Összefoglalót készítette: Pap Áron -meteorológus-

# data[].attributes.attachment_link.description
Sokunkat lenyűgöz a természet mindenek feletti ereje. Életünk során főként a nyári félévben, de olykor még a téli félévben is találkozhatunk zivatarokkal,

# data[].attributes.headline
A villámhárító feladata, hogy megvédje a védelmi terébe tartozó területet a villámcsapástól azzal, hogy a területen felhalmozódott elektromos töltések egy része a villámhárítón el tud távozni, és így kisebb eséllyel következik be villámcsapás az adott helyen.

# data[].attributes.subject
A villámhárító feladata, hogy megvédje a védelmi terébe tartozó területet a villámcsapástól azzal, hogy a területen felhalmozódott elektromos töltések egy része a villámhárítón el tud távozni, és így kisebb eséllyel következik be villámcsapás az adott helyen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Az 5G a 4G ellen - amikor a kevesebb néha több

# data[].attributes.attachment_link.description
Az 5G-s mobilhálózatok kapcsán a szakmában általában kétféle véleményalkotással lehet találkozni. Vannak az óvatosabbak, akik szerint az új generációs hálózat nem csin&aacute…

# data[].attributes.attachment_link.description
A gömbvillám avagy régies nevén a matató ménkű egy kifejezetten ritka, vélhetően elektromos jelenség; a troposzférában előforduló elektromos kisülések legritkábban megfigyelt fajtája Egy fénylő, változatos alakú, de általában gömbszerű, a többi villámhoz képest lassú mozgású és hosszabb életű, rends…

# data[].attributes.body
https://www.neurologiaikozpont.hu/eeg-vizsgalat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az elektroenkefalográfia (EEG) tágabb értelemben véve egy pszichofiziológiai mérőeljárás, melynek segítségével a pszichés működés élettani hátterét vizsgálhatjuk meg; szűkebb értelemben pedig egy elektrofiziológiai mérőeszköz, mely az idegsejtek elektromos aktivitásának regisztrálására szolgál valós időben. Az EEG-vel elvezethető jel az elektroenkefalogram, amely egy komplex, több komponensű periodikus görbeként írható le.

Bemutató a SZTE Pszichológiai Intézet Grastyán Endre EEG laboratóriumában

Az elektromos agystimulációval történő agyi funkciók lokalizálásának fordulópontját Gustav Fritsch és Eduard Hitzig (német természettudósok) 1870-ben megjelenő publikációja jelentette, amelyben leírták, hogy kutyák agykérgének egy részét stimulálva mozgást indukáltak az állatokban. 1875-ben Richard Caton (brit fiziológus) elektromos aktivitást vezetett el majmok és nyulak agyából, amikor fényingerrel kísérletezve kimutatta, hogy az ingerlés hatására az idegsejtek elektromos aktivitása megváltozott; az elektromos feszültséget galvanométerrel regisztrálta. 1929-ben Hans Berger (osztrák pszichiáter) megalkotta az EEG-t - az emberi fejbőrre helyezett elektromos rögzítő berendezés segítségével arra kereste a választ, hogy a különböző pszichológiai állapotok és fiziológiai állapotok között milyen kapcsolat áll fenn. Berger nevéhez köthető az első alvási görbék regisztrálása; az alfa és béta aktivitás leírása; vizsgálta a hypoxia hatását az agyműködésre, valamint agyi rendellenességekhez köthető betegséget is lokalizált, ugyanakkor az EEG rutinszerű használata csak az 1930-as évektől terjedt el.

Az elektroenkefalogram regisztrálásának két módja lehetséges. Az egyik egy invazív eljárás, melynek során a koponyán át fúrt lyukon keresztül néhány mikron csúcsátmérőjű mikroelektródát helyeznek el az agyszövetben. Ezt a módszert általában állatkísérletek során alkalmazzák, bár manapság egyre gyakrabban használják embereken is, főleg epilepsziás betegeknél az operáció előtt az epilepsziás góc pontos beazonosítására. Ilyenkor a kemény agyhártyába (dura mater) helyezik el az elektródákat. Ezt az eljárást elektrokortikográfiának (ECoG/ECG), szubdurális EEG-nek (sdEEG), vagy intracranialis EEG-nek nevezik (icEEG). Az ECG előnye a skalpról elvezetett EEG-vel szemben az, hogy a kis feszültségű, magas frekvenciájú komponensek tisztán elvezethetőek.

A másik, noninvazív technikát általában embereken alkalmazzák, amikor a hajas fejbőrre kis ellenállású, fémből készült makroelektródákat helyeznek el a nemzetközi 10-20-as rendszer szerint.

A nemzetközi 10-20-as rendszer egy standardizált szabvány az elektródák elhelyezését illetően, amely négy anatómiai referenciapontot jelöl ki a skalpon (nasion~orrnyereg, inion~occipitális területen lévő kiemelkedés, és két preauriculárisnpont), és ezen referenciapontok között az elektródákat 10, illetve 20%-os távolsággal helyezik el. A 10-20-as rendszerben az elvezetések helyét nagybetűvel jelölik (F~frontális, P~parietális, C~centrális, T~temporális, O~occipitális), és a betűket követő páros számok a jobb, míg a páratlan számok a bal agyféltekére utalnak, a kis z betű pedig az elvezetés középvonali helyzetére. Ugyanakkor manapság egyre elterjedtebb a módosított 10-10-es rendszer használta, amely esetben az elektródákat 10%-os távolsággal helyezik el a referenciapontoktól.

A vizsgálatok során 31, 63 vagy 123 elektródával dolgoznak, de akár kétszáznál több csatornán is történhet az elvezetés. Csecsemőkön végzett EEG során 21-nél kevesebb elektródát alkalmaznak, melynek száma függ a csecsemő életkorától és fejnagyságától.

Az EEG vizsgálatok alatt mindig két elektróda közötti potenciálkülönbséget mérnek, ahol a mérések lehetnek bipolárisak, amikor a koponya két különböző pontján regisztrált görbét egymáshoz viszonyítva értékelik, és lehetnek unipolárisak, amikor a potenciálváltozásokat egy indifferens vagy inaktív elektróddal felvett görbével hasonlítják össze. Inaktív (referencia) elektródának nevezik azokat az elvezetéseket, amelyek nem közvetítenek idegi aktivitást (a test valamelyik a koponyától távoli pontja, például a fülcimpa), aktívnak pedig azokat, amelyek alatt „EEG-generátor neuronok helyezkednek el".

Az EEG regisztrálása során az analóg görbéket digitális jellé alakítják át, így matematikai elemzéssel az EEG-görbét különböző frekvenciájú komponensekre bonthatják. A folyamatban meghatározzák az EEG-jel amplitúdóját egy frekvenciatartományban.

Az agyi elektromos aktivitás a központi idegrendszer elektrofiziológiás tulajdonságain alapszik. A skalpról elvezetett EEG nagy mennyiségű neuron által generált „összegzett" elektromos aktivitást reprezentál. Az idegsejtekben létrejövő akciós potenciál - amely egy diszkrét elektromos jel - az axonon végigfutva a szinapszisoknál elősegíti különböző neurotranszmitterek felszabadulását. A neurotranszmitterek a preszinaptikus neuronból a szinaptikus résen át a posztszinaptikus sejt dendritjének membránján található receptorokhoz kötődnek. A neurotranszmitterek a posztszinaptikus neuron membránjában újabb akciós potenciált eredményeznek, és ez az extracelluláris posztszinaptikus potenciál az, amely EEG-vel felfogható. Ezek a posztszinaptikus potenciálok hosszabb ideig tartanak, mint az akciós potenciálok, amelyek a minden-vagy-semmi elv alapján működnek, és mivel az EEG-vel fokozatos jellegű változásokat lehet mérni, sokkal valószínűbb, hogy a posztszinaptikus potenciálváltozások állnak az EEG keletkezésének hátterében, semmint az akciós potenciálok. Úgy tűnik, hogy az EEG hullámok az agykéreg felszínéhez képest merőlegesen elhelyezkedő (III., IV., V. réteg) piramissejtek által kibocsátott szinaptikus potenciálváltozások által jönnek létre. Az oszlopokba szerveződő piramissejtek más oszlopokkal oldalirányú kapcsolatot létesítenek, és az EEG szempontjából ezek a vertikális kapcsolatok lesznek meghatározóak.

A felszabaduló neurotranszmitetterek egy része serkentő jellegű: a pozitív töltésű nátriumionok átengedésével depolarizálják a posztszinaptikus neuront (EPSP/EPPs~excitatory postsynaptic potential) - ilyenkor a sejt belseje pozitívabb lesz mint a külseje. A neurotranszmitterek egy másik része pedig gátló jellegű: vagy kiengedik a sejtből a pozitív töltésű káliumionokat, vagy beengedik a sejtbe a negatív töltésű kloridionokat, melynek következtében a sejtmembrán hiperpolarizálódik (IPSP/IPPs~inhibitory postsynaptic potential) - vagyis a posztszinaptikus neuron belseje negatívabb lesz, mint a külseje.

A különböző frekvencia és amplitúdó tartományokba eső komponensek jelenlétét az egyén éberségi állapota határozza meg. Általában azt mondhatjuk, hogy fokozott éberség mellett magas frekvenciájú EEG-görbék jellemzőek, alváskor pedig egyre inkább lassuló és nagyobb amplitúdójú delta-hullámok dominálnak. Ugyanakkor, míg fiatal gyerekeknél éber állapotban a lassú hullámok jelenléte normális, addig felnőtteknél az éber állapotban megfigyelhető lassú hullámok kóros folyamatokra utalnak. Két típusú alvást különböztetünk meg az alvás mélysége, a jellemző agyi elektromos aktivitás és a szemmozgások alapján. Az egyik a NREM (Non Rapid Eye Movement) vagy lassú-hullámú alvás, amely négy fázisra osztható (1., 2., 3. 4. fázis), a másik pedig a REM (Rapid Eye Movement) típusú alvás, amelyet gyors szakkádikus szemmozgások jellemeznek. A REM és NREM alvás az éjszaka folyamán ciklikusan változik: az alvás NREM szakasszal kezdődik, és fokozatosan mélyül, majd kb. 45 perc elteltével felszínesebbé válik. Elalvást követően kb. 90 perccel jelentkezik az első REM szakasz, amely kb. 10-20 percig tart. Az éjszaka előrehaladtával a NREM fázisok rövidülnek, és a kevésbé mély, REM fázisok hosszabbá válnak, de a ciklus kb. 90 perces marad. Egy éjszaka alatt kb. 4-5 ciklus zajlik le.

Az agyi elektromos hullámok mintázata az alvás során a következőképpen alakul: amikor a személy lehunyja a szemét és ellazul, az alfa-hullámok dominálnak, majd az alvás első fázisában (NREM) az EEG-hullámok szabályossága megbomlik, és az alfa-hullám az amplitúdó csökkenésével eltűnik, és a theta-aktivitás válik dominánssá. A NREM második fázisát rövid, 12-16 Hz-es alvási orsók és K-komplexek (időnként megjelenő éles kiemelkedések az agyhullámokban) jellemzik. A NREM alvás harmadik és negyedik szakaszában 1-4 Hz-es, nagy amplitúdójú, kis frekvenciájú delta-hullámok jelennek meg - az alvásból ilyenkor vagyunk a legnehezebben ébreszthetőek. A REM alvásban fűrészfogas (gyors, szabálytalan) EEG hullámok jellemzőek, és az EEG jel deszinkronizációja miatt paradox alvásnak is nevezik.

EEG-hullámok

Delta-hullám: 1-4 Hz-es, nagy amplitúdójú, kis frekvenciájú hullám, főleg a bal oldali temporális kéreg felett domináns. Felnőtteknél mély NREM alvásban jelentkezik, éber állapotban egyes kognitív folyamatok alatt is jellemző - de általában az EEG-regisztrálások kevesebb, mint 1%-t teszik ki. Felnőtteknél a túlzott mértékű delta-aktivitás abnormálisnak számít, valamilyen enkefalopátiára utal. Gyerekeknél 10 éves korig éber állapotban a delta hullámok kevesebb mint 10%-t teszik ki az agyi elektromos aktivitásnak, ami normálisnak számít.

Theta-hullám: 4-7 Hz-es frekvenciájú, változó amplitúdójú és morfológiájú hullám. Csecsemő-és kisgyermekkorban alvás előtt és alvás alatt jelentkezik; éber állapotban felnőtteknél időszakosan, rendszertelenül fordul elő, főként a frontális, frontocentrális területeken. A frontális területeken elvezethető theta-aktivitás növelhető feszült koncentráció, érzelmek, és mentális feladatok elvégzése közben, valamint hiperventiláció esetén. Feltehetően éber állapotban az emléknyomok konszolidációját reprezentálja. Felnőtteknél, éber állapotban a kontingensen jelentkező theta-aktivitás abnormálisnak tekinthető.

Mu-hullám: lokalizációját tekintve centrálisan elvezethető alfa-frekvenciájú hullám (általában 8-10 Hz), amely a szenzomotoros kéreg nyugalmi állapotát reprezentálja. Bár hasonlít az alfa-aktivitásra, a mu-hullám nem a szemek felnyitásakor blokkolódik, hanem kontralaterális mozdulatok végrehajtásakor.

Alfa-hullám: éber állapotban bilaterális posterior területek felől elvezethető 8-12 Hz-es alaphullám, általában az occipitális területek felett magasabb amplitúdóval. Az alfa-ritmus szemcsukáskor, nyugalmi állapotban occipitális területek felett fokozódik. Az alfa-hullám a fejlődés során 3 éves kortól jelenik meg; a hullám amplitúdója változékony, de felnőtteknél általában 50 μV alatti. Mivel az alfa-hullám leginkább a becsukott szemű, de éber nyugalmi állapottal korrelál, azt feltételezik, hogy a vigilitás fokozódásakor a figyelmi folyamatok (különösen a vizuális és mentális erőfeszítések) blokkolják, elnyomják az alfa-aktivitást, és egy kisebb amplitúdójú, nagyobb frekvenciájú hullám lesz a dominánsabb (béta-hullám). Ezt a folyamatot deszinkronizációnak nevezik, általában pedig akkor beszélünk deszinkronizációról ha egy nagyobb amplitúdójú és kisebb frekvenciájú hullámot egy kisebb amplitúdójú de nagyobb frekvenciájú komponens vált fel.

Béta-hullám: a pontosabb definíció szerint azok a hullámok sorolandóak ebbe a kategóriába, amelyek 13 Hz feletti frekvenciával jellemezhetőek, amplitúdójuk kisebb mint 20 μV. A normál megfigyelt tartomány 18-25 Hz között van, a sávszélesség ritkán haladja meg a 30 Hz-t, dominánsan a frontális kéreg felett jelenik meg. Ha az amplitúdó meghaladja a 25 μV-ot, akkor abnormálisnak tekintjük, valamint ha az amplitúdó mérete több mint 50%-kal csökken, akkor valószínű, hogy az elvezetés alatti szürkeállomány abnormális működése okozza. Éber állapotban nyitott szemmel ez az alapaktivitás, feltehetőleg kognitív folyamatokat jelképez. Szorosan összefügg a motoros viselkedéssel - aktív mozgáskor vagy taktilis ingerléskor általában a béta-aktivitás legátolódik.

Gamma-hullám: 30-100 Hz közötti hullám, amely feltehetőleg különböző neuropopulációk összeköttetését jelzi az agyi régiók közötti kommunikáció céljából. Jelentéssel bíró ingerek feldolgozásához, egyes kognitív folyamatokhoz és motoros funkciók végrehajtásához köthető.

Egy rutin klinikai EEG vizsgálat általában 20-30 percet vesz igénybe. Klinikai használatban az EEG-vizsgálatok több területen alkalmazhatóak:

alkalmas arra, hogy az epilepsziás rohamokat megkülönböztessék más típusú rohamoktól, mint például a pszichogén eredetű vagy migrénes rohamoktól vagy például a szubkortikális mozgás zavaroktól

epilepsziás rohamok esetén lokalizálhatóvá válik az epileptikus góc forrása, amely így műtéti úton pontosan eltávolíthatóvá válik (ugyanakkor az epilepsziás góc lokalizálására más agyi képalkotó eljárások felhasználása is szükséges MRI, mely megmutatja a góc pontos helyét.

megkülönböztethetővé teszi az organikus eredetű enkefalopátiát a pszichiátriai eredetű szindrómáktól

az agyhalál tényének megállapítása

kómában lévő betegeknél prognosztikai eszközként szolgálhat

altatás alatt az alvás mélységének monitorozása

Amennyiben a rutin EEG-vizsgálat nem nyújt elegendő információt a differenciál diagnózis megállapításához, szükségszerű lehet, hogy a páciens folyamatos EEG-monitorozásnak vesse alá magát, így ha a páciensnél a megfigyelt idő alatt a normálistól eltérő EEG aktivitás jelentkezik, lehetségessé válik a pontos diagnózis felállítása.

Jel-zaj viszony

Mivel az idegsejtek elektromos tevékenysége mV (millivolt) nagyságrendű jelként vezethető el, a jelfelerősítés problémájának megoldása alapvető fontosságú. A neuronpopulációk aktivitását tükröző görbében egy-egy inger által előidézett változás nehezen észlelhető, vagyis a jel-zaj viszony rendkívül rossz. További probléma, hogy a jeleket az elektróda és a források között lévő rétegek (fejbőr, koponya, agyhártyák, liquor) csillapítják. A jelfelerősítésnél két szempontot kell figyelembe venni: hogy a jelerősítő mekkora nagyságú bemenő jelre tud reagálni, valamint hogy mekkora frekvenciatartományban tudja a bemenő jelet torzítás nélkül reprodukálni - ezt szűrők segítségével érhetik el, amelynek segítségével a frekvenciatartomány beszűkíthető 0,5 -30 Hz közé. A frekvenciatartományok szűrése történhet high-pass filterrel (alsó értékek szűrése) és low-pass filterrel (magas tartományok szűrése).

Az eseményfüggő potenciálok (EKP/ERP) esetében a jel-zaj viszony javítása érdekében az átlagolási technikát alkalmazzák: ebben az esetben az eseményfüggő potenciált kiváltó stimulust többször megismétlik (ez lehet 100-500 alkalom), majd az így kapott EEG-regisztrátumokat átlagolják. Ehhez feltételeznünk kell, hogy a jel és a zaj lineárisan összegződik a felvett EEG-n, és azt, hogy a zaj eloszlása véletlenszerű, valamint, hogy a jel azonos eseményeknél azonos eloszlású és megközelítőleg azonos nagyságú. Így az ugyanabban az időben jelentkező eseményfüggő potenciálok kiemelkednek, az eseménytől független háttértevékenység pedig kiátlagolódik (véletlenszerű zaj értéke átlagolás után nulla lesz). Az EKP esetében alkalmazhatunk szűrést is a jel-zaj viszony javítására: mivel a kiváltott válaszok általában 0.5-20 Hz közé esnek, így e spektrumon kívüli frekvenciák szűrésével csökkenthetjük a háttérzajt.

Az eseményfüggő potenciálok specifikus motoros, szenzoros és kognitív folyamatokkal állnak összefüggésben. Az EKP-k vizsgálatával képet nyerhetünk arról, hogy mely agyi területek (anatómiai) felelősek egyes funkciókért, hogy az egyes komponensek milyen helyzetekben váltódnak ki, vagyis arról, hogy az eseményfüggő potenciálok milyen viselkedéses vagy kognitív folyamat eredményeképpen jött létre.

A komponenseket a klasszikus elméletek exogén és endogén csoportokra bontja. Az exogén (szenzoros) komponensek az eseményt követő rövid latenciával jelentkeznek, az inger fizikai jellemzőivel kapcsolatos változásoktól függnek. Az endogén (kognitív) komponensek latenciája hosszabb, a bejövő információ magasabb szintű feldolgozásával kapcsolatosak, megjelenhetnek külső ingerlés nélkül is, és az észlelő korábbi tapasztalatai, szándékai és más tényezők is befolyásolhatják. Ez a megkülönböztetés félrevezető lehet - tudnunk kell, hogy vannak olyan exogén komponensek, amelyek endogén szabályozás alatt állnak.

Egy másik csoportosítási elv funkcióként négy típusú komponenst különböztet meg: 1. eseményeket megelőző negativitások 2. figyelmi modulációval kapcsolatos komponensek 3. információfeldolgozással kapcsolatos válaszok 4. nyelvi funkciókat kísérő válaszok.

Az eseményfüggő potenciálokra hivatkozásnál meg kell adni a komponens latenciáját (az inger után mennyivel jelentkezett), irányát (P-pozitív, N-negatív), az alapvonalhoz vagy más csúcsokhoz viszonyított maximális amplitúdóját és a skalpeloszlást.

C1 - Az első fő vizuális EKP komponens, maximuma a posterior középvonali elektródákon mérhető, az elsődleges vizuális kéreg (V1) fölött. A C1 hullám 80-100 milliszekundummal (ms) az inger bemutatása után éri el csúcsát, amplitúdója érzékeny az inger fizikai paramétereire, mint például a kontraszt vagy a téri frekvencia. A többi elektromos hullámmal ellentétben nincs pozitív (P) vagy negatív (N) címke az elnevezésében, mert polaritása változhat.

P1 - A P1 hullám maximuma a laterális okcipitális elektródákról vezethető el, 100-130 ms-mal az inger bemutatása után, bár latenciája nagyban változhat a stimulus kontrasztjától függően. A P1 hullám - extrastriatális eredetéből adódóan - érzékeny az inger fizikai paramétereire, a vizsgált személy téri figyelmére, illetve arousal állapotára, más fentről lefelé folyamatok azonban úgy tűnik, hogy nincsenek hatással a hullám latenciájára vagy amplitúdójára.

N1 - Több vizuális N1 alkomponens is létezik, a legkorábbi 100-150 ms-mal az inger bemutatása után éri el maximumát az anterior elektródákon, illetve két későbbi N1 komponens is jelentkezik 150-200 ms-mal az inger után, a parietális, továbbá a laterális okcipitális kéreg feletti skalpterületekről elvezetve. Az N1 komponensekre hatással van a téri figyelem. Úgy tűnik, hogy a korai diszkriminációs folyamatok működéséhez köthetők.

P2 - A vizuális P2 hullám maximuma az anterior és centrális elektródákról vezethető el. Megjelenése egyszerű célingerek feldolgozásával van összefüggésben, tehát ilyen szempontból hasonló a P3 komponenshez, ugyanakkor szemben az utóbbival, a P2 csak egyszerű ingertulajdonságok esetén van jelen.

N170 - Leírása Jeffrey nevéhez köthető, aki arc- és nem-arc ingereket összehasonlítva azt találta, hogy - elsősorban a jobb félteke fölött - nagyjából 170 ms-mal az arcingerek bemutatása után a laterális okcipitális elektródákon nagyobb negativitás vezethető el, mint nem-arc ingerek esetén. A hullám amplitúdója nagyobb egyenes állásban lévő arcokra, mint fejjel lefelé fordítottakra, illetve megjelenik érzelmi arckifejezések és emberi test bemutatására is. Bár ezen eredmények alapján a területet elnevezték fusiform arcérzékeny területnek (FFA - Fusiform Face Area), újabb kutatások arra engednek következtetni, hogy - bár az emberi arc preferenciája veleszületett - az N170 komponens megjelenik más, ismerős ingerekre is, így például hasonló aktivitásváltozás mutatható ki akkor is, ha autószakértő személyeknek autókat mutatnak be, mint vizuális ingereket, míg ez a változás elmarad olyan embereknél, akik nem jártasak ezen ingerek diszkriminálásában. Ezek alapján ma már az FFA területet és az N170 hullámot nem az arcok feldolgozásához, hanem a nagy jártasságot kívánó, ismerős ingerek észleléséhez kötik.

BER - Az agytörzsi kiváltott válaszok (Brainstem Evoked Responses) egyszerű hangingereket (pl. kattogó hangok) követő, korai pozitív komponensek sorozatai, melyek az agytörzs különböző területeiről vezethetők el az inger bemutatását követő 10-20 ms-ban, így a hallópályák működéséhez köthetők. Éppen ezért, fő alkalmazási területe a klinikai gyakorlatra irányul, elsősorban csecsemők és kisgyermekek hallásának vizsgálatával, az idegrendszer műtét közbeni megfigyelésével, illetve demielinizációs betegségek feltérképezésével. Amplitúdójára és latenciájára nem hat az alvás, a figyelem, szedatív szerek használata, az altatás vagy a mozgás, így gyakorlati alkalmazása nagymértékben könnyű. A különböző BER válaszok római számokkal (I-VII) jelöltek, attól függően, hogy mely idegrendszeri területen mérhető a maximumuk.

A BER-t számos középlatenciájú komponens követi (pl. auditoros P1), nagyjából az ingerbemutatás után 50 ms-mal. Maximum amplitúdójuk az elsődleges auditoros, illetve frontocentrális területekhez köthetők. Figyelmi hatások már észlelhetők a középlatenciájú hullámok szintjén, de más fentről lefelé folyamatok még nincsenek befolyással ezekre a kiváltott válaszokra.

N1 - A vizuálishoz hasonlóan, az auditoros N1 is számos további komponensre bontható. Frontocentrális komponense 75, vertex-maximum potenciálja 100, míg laterális komponense az ingerbemutatás után 150 ms-mal éri el csúcsát. Figyelmi hatások érvényesülnek az N1 komponensen.

MMN - Az eltérési negativitás (MisMatch Negativity) akkor figyelhető meg, ha egy sor bemutatott, hasonló inger (standard) között megjelenik egy eltérő (deviáns). Az MMN egy negatív hullámkomponens, mely a deviáns inger bemutatása után 160-220 ms-mal jelentkezik, centrális középvonali maximummal. Bár számos más komponens is érzékeny a feladat-releváns eltérésekre, az MMN hullám akkor is kiváltódik, ha a személyek figyelme máshova irányul, és a szabálysértés nem tudatosul, így az eltérési negativitást egy viszonylag automatikus folyamat eredményeként kezelik, mely a beérkező ingereket veti össze a korábbi ingerek szenzoros emléknyomaival.

SSEP - A szomatoszenzoros kiváltott potenciálok (SomatoSensory Evoked Potentials) korai, negatív, szenzoros kiváltott válaszok, melyek 20 ms-mal az inger bemutatása után érik el maximumukat. Kiváltásához általában a perifériás idegrendszer elektromos ingerlését használják. Latenciája és maximum amplitúdójának helye változhat, attól függően, hogy a test mely részét ingerlik, illetve megváltozhat alvás vagy altatás közben. Elsősorban klinikai felhasználása jellemző: neurológiai betegségek diagnózisára, kómás betegek állapotfelmérésére, továbbá műtéti eljárások során alkalmazzák.

N2 komponensek

N2 - Az N2 komponens egy negatív komponens, mely 200-350 ms között éri el a csúcsát. Általában a P3a-P3b komponensekkel együtt vizsgálják, de kisebb a maximum amplitúdója. Frontocentrális csúcsa auditoros ingerek bemutatása esetén a legnagyobb, 180 ms-mal az inger bemutatása után, míg vizuális stimulus esetén ez temporo-okcipitális területeken mérhető, 250 ms-mal az inger bemutatása után. Az N2 hullám több alkomponensre bontható.

N2a - Repetitív, nem-célingerek bemutatása kivált egy alap N2 komponenst, mely amplitúdója deviáns ingerek hatására megnő. Ezt a megnövekedett amplitúdóval rendelkező, feladat-irreleváns deviáns stimulus esetén jelentkező hullámot nevezik N2a-nak, vagy MMN-nek. Ennek a komponensnek a kiváltása nem feltétlen kíván figyelmi folyamatokat, illetve nem jár együtt P3 komponenssel. Eredetileg az auditoros modalitásban figyelték meg, de számos próbálkozás történt a „vizuális MMN" leírására is.

N2b - Ha a megjelenő deviáns inger feladat-releváns, egy frontocentrális eloszlású negatív hullám jelenik meg, 180-300 ms-mal az inger bemutatása után. Az N2b komponens bilaterális, amplitúdója nagyobb kevésbé gyakori elemek hatására (valószínűség-érzékeny), ezért a kategorizációs folyamatokkal hozzák összefüggésbe a megjelenését. Érzékeny továbbá az újdonságingerekre is, de az így kiváltott N2b habituálódik. Maximum amplitúdója nagyobb, ha az inger nagyon eltér a hosszú- vagy a rövid-távú kontextustól. Összefüggésben lehet a kognitív kontrollal, illetve a válaszgátlási folyamatokkal. Gyakran követi P3a komponens. Kiváltható auditoros (centrális területek), és vizuális (posterior részek) feladat-releváns deviáns hatására is. Kiváltása figyelmi folyamatokat kíván.

N2c - Az N2c hullám megjelenése is kötődik az ingerre irányított figyelemhez. Gyakran követi P3b komponens. Latenciája a reakcióidővel változik, amplitúdója nagyobb célingerekre, mint más ingerekre. A skalpon való elrendeződése modalitás-specifikus, posterior területek feletti maximummal vizuális ingerek esetén, illetve frontocentrális eloszlást követve az auditoros modalitásban. Figyelem-függő komponens.

N2pc - Az N2pc posterior, az inger helyével ellentétes oldalon megjelenő hullámot. Ez a komponens nem valószínűség-érzékeny, megjelenése a célingerre irányított téri figyelemmel, illetve a zavaró ingerek elnyomásával van összefüggésben, főleg nehéz diszkriminációs folyamatokat igénylő feladatok elvégzése során. A zavaró ingerek eltávolítása esetén, és így a keresési folyamatok megszüntetésével a hullám nem váltódik ki, még akkor sem, ha a célinger tulajdonságai komplexek.

P3 komponensek

A P3, vagy P300 komponens kiváltásához általában az odd-ball (kakukktojás) paradigmát használják. A hullám az inger prezentálása után 300-600 ms-mal éri el a maximumát. Megkülönböztetjük a P3a (dopaminerg pálya működése), P3b (noradrenerg pálya) és P3f alkomponenseket, de a szakirodalomban elterjedt, egyszerű P3 elnevezés általában a P3b komponensre utal. Bár a P3 komponensek megjelenése általában együtt jár döntéshozással és bizonyos szintű tudatos feldolgozással, nincs felettük tudatos kontroll. A P3 hullám több modalitásban is kiváltható. Életkorral csökken az amplitúdója, illetve megjelenése eltérést mutat számos neurológiai (pl. Alzheimer-kór, Parkinson-kór, HIV-dementia), pszichiátriai (pl. OCD, skizofrénia, alkoholizmus, depresszió) és más egyéb (pl. diszlexia, narkolepszia) állapot esetén.

P3a - A frontocentrális eloszlású P3a hullám, mely érzékeny az inger kontextusára, ritka, nem-célingerekre jelentkezik a legnagyobb amplitúdóval, gyorsan habituálódik. Megjelenése a feladattal kapcsolatos figyelmi működésekkel hozható összefüggésbe. A P3a komponens gyakran eltűnik frontális sérült betegeknél. A P3 hullám ezen összetevőjét megpróbálták felhasználni hazugságdetekciós-eljárásokhoz, megjelenése azonban inkább együtt jár a többletjelentéssel bíró információk kezelésével, mint a hazugsággal.

P3b - Parietális maximumú hullám, mely akkor jelenik meg, ha a célinger nagyon meglepő, vagy nem várt. Nem habituálódik. Megjelenését a figyelmi folyamatokkal, memória-frissítéssel, illetve az ingerkontextus feldolgozásával hozzák összefüggésbe. Latenciája függ az ingerfeldolgozáshoz szükséges időtől és az abba fektetett erőfeszítéstől. Amplitúdója érzékeny az inger megjelenésének valószínűségére, minél ritkább egy stimulus, annál nagyobb maximummal jelentkezik, ugyanakkor a hullám amplitúdója csökken, ha a személyek nem biztosak benne, hogy az adott inger célinger vagy sem.

ELAN - A korai bal oldali anterior negativitás (Early Left Anterior Negativity) a nyelvi feldolgozáshoz köthető, gyorsan, mintegy 100-300 ms-mal egy grammatikai sértés (kifejezések struktúrájának megszegése) után megjelenő hullám. Bár az ily módon kiváltott válasz amplitúdója nagyobb a bal oldalon, megjelenése lehet kétoldali is.

N400 - Az N400 komponens centrális-parietális eloszlást követ 300-500 ms-mal az inger bemutatása után, általában nagyobb amplitúdóval a jobb, mint a bal félteke fölött, bár hasított-agyú betegek esetei azt mutatják, hogy a hullám megjelenése bal-félteke függő. Kiváltója a szemantikus elvárások megsértése, így tehát mondatok feldolgozása esetén a mondat utolsó szavát követően jelenik meg. Szemantikailag helyes, ugyanakkor ritka szavak, szópárok vagy mondatok is kiváltják a hullámot. Annál nagyobb a komponens amplitúdója, minél durvább sértés történt.

Bár az N400 tipikusan egy nyelvi kiváltott válasz, nem-nyelvi tartalmak hatására is megjelenhet, így például olyan vonalrajzok látványa esetén is, melyek nem illenek bele a rajzolt kontextusba.

P600/SPS - A szintaktikai pozitív eltolódás (Syntactic Positive Shift) szintaktikai sértés, a mondat értelmezését nehezítő grammatikai hibák/szerkezetek, illetve „gardenpath-mondatok" hatására megjelenő, kései kognitív kiváltott potenciál. Kiváltható vizuális (olvasás) és auditoros (beszéd hallgatás) modalitásban is. A nyelvi hiba után 500-600 ms-mal éri el maximumát, általában a centro-parietális elektródákon, de egyes vizsgálatok frontális, illetve posterior-temporális csúcsamplitúdójú P600-ról is beszámolnak. Olyan komplex nyelvi szerkezetek feldolgozását kíséri, melyekhez nagyobb erőfeszítés szükséges, akár újraaktiválva/felülvizsgálva a hallottakat a helyes jelentés elérése érdekében.

ERN - A hibázási negativitás (Error-related Negativity) kiváltható vizsgálati helyzetben, amikor a személyek inkorrekt választ adnak. Frontocentrális eloszlású hullám (ACC - anterior cinguláris kéreg), mely 50 ms-mal a válaszadás után éri el maximumát. Nem magához az ingerhez, hanem a válaszhoz kötött. Az ERN nem csak hibázás esetén váltható ki, hanem az inkorrekt válaszra adott negatív feedback által is, továbbá akkor, ha más személyeket látunk hibás választ adni. Az ERN megjelenése a válaszok monitorozását, illetve a szándékolt és a valós válasz közötti konfliktust jelzi. Amplitúdójának maximuma nagyobb, ha a válasz reakcióideje gyorsabb, jelezve az elhamarkodott feldolgozást.

ERP - A hibázási negativitást gyakran követi egy pozitív komponens is (ERP, Error-related Positivity). Míg a hibázási pozitivitás esetén a hiba elkövetése mindig tudatosul, és együtt jár a hibázás élményével, ez a hibázási negativitás esetén nem minden esetben van így.

LRP - A lateralizált készenléti potenciál (Lateralized Readiness Potential) akkor jelentkezik, ha a személyeknek motoros választ kell adniuk egy feladat elvégzése közben, és ennek kivitelezésére fel vannak készülve. Az LRP néhánytól több száz ms-mal a tényleges mozgásválasz elindítása előtti lassú, negatív hullám a frontális-centrális (pl. elsődleges motoros kéreg) területeken. Megjelenése a motoros választ adó testrésszel ellentétes féltekéhez köthető, követi a Homonculus elrendeződését a kérgen, így jól használható kognitív vizsgálatok kivitelezéséhez, hiszen ily módon könnyen elkülöníthető más eseményhez kötött potenciáloktól. Minél nagyobb az amplitúdója az inger bemutatásának pillanatában, annál gyorsabb lesz az ingert követő motoros válasz, továbbá van egy LRP-küszöb, ami felett az előkészített mozgás mindenképpen végrehajtódik, sokak szerint megkérdőjelezve ezzel a szabad akarat meglétét embereknél. Több komponense van, a koraiak nem érik el a tudatosulás szintjét.

CNV - Az eseményfüggő negatív változás (Contingent Negative Variation) egy kiterjedt, lassú negatív potenciálváltozás a frontális és parietális területek feletti skalpelektródákon. Olyan kísérleti paradigmák esetén váltható ki, amikor a célingert megelőzi egy jelzőinger. A jelzőinger hatására a személy felkészül a célinger feldolgozására, illetve az arra adott válaszra. A CNV hullám diagnosztikai jelentőséggel bír számos kórkép esetén (pl. Parkinson-kór, epilepszia, skizofrénia).

A nem agyi eredetű elektromos jeleket műterméknek (artefaktumnak) nevezzük. Az EEG regisztrátum szinte mindig tartalmaz ilyen artefaktumokat. Mivel ezekben az esetekben az EEG-görbe abnormálisnak vagy akár epileptiformnak tűnik, könnyen megtévesztheti a szakértőket a jelek interpretálásában. A szakértőknek ilyenkor arra kell törekedniük, hogy beazonosítsák a környezeti és/vagy biológiai eredetű műtermékeket, megbizonyosodva ezzel arról, hogy az EEG-jelek nem utalnak abnormális kérgi tevékenységre.

Szemmozgások (EOG): a műtermékek cornea és a retina közötti feszültségkülönbségből, a mikroszakkádok által keltett elektromiografikus potenciálból, valamint a reflex jellegű pislogásokból fakad. A szemhéjak mozgása jellegzetes, Kappa-hullámként jelenik meg az EEG-n a prefontális elvezetéseknél, amely hullámok 4-13 Hz-es sávszélességben regisztrálhatóak. (A Kappa-hullámot eredetileg kérgi eredetűnek hitték, ezért manapság már nem használják rá ezt a kifejezést.)

Kardiális műtermékek (EKG): az EKG-t érdemes regisztrálni EEG-vizsgálat alatt, hogy információt nyerhessünk a szív és az agy kapcsolatáról. Az EKG műtermékek igen gyakoriak, és gyakran összetéveszthetőek a tüskehullám-aktivitással.

Izommozgások (EMG): a skalp frontális izmainak mozgásából eredő műterméket photomyoclonikus válasznak nevezik, amely fényinger hatására következik be. A myogenikus műtermékek izom-összehúzódásokkor vezethetőek el, dominánsan a temporális és frontopoláris területekről.

Nyelvmozgások: a műtermék a nyelv gyökere és hegye közötti feszültségkülönbségből fakad. Az apró nyelvmozgások is látható nyomot hagynak az EEG-n, különösen igaz ez Parkinson-kórban szenvedő betegekre.

Ezek a műtermékek vagy a műtermékek forrása általában nehezen azonosíthatóak.

Elektromos műtermékek: a műtéti úton beültetett elektromos készülékek (pl. pacemaker), az intenzív és klinikai osztályokon található műszerek és berendezések (akár egy elektromos ágy) is növelhetik az EEG-n a háttérzaj arányát. A telefonvonalak is interferálhatnak az EEG-vel.

Az EEG legfőbb erénye az, hogy milliszekundumos pontossággal követhetjük az agyban lejátszódó elektromos potenciálváltozásokat, szemben például a PET-tel vagy az fMRI-vel melyek jobb téri felbontással bírnak, de időbeli felbontásuk jóval rosszabb az EEG-nél. Az EEG másik előnye, hogy az elektromos kisüléseket direkt módszerekkel tudjuk mérni, szemben más eljárásokkal (pl. fMRI, SPECT), ahol csak a véroxigén-szint változásából, a vérátáramlásból tudunk indirekt módon következtetni az agyi tevékenységekre. Az EEG hátránya rossz térbeli felbontásában rejlik, mivel az EEG aktivitás mindig egy hatalmas mennyiségű neuronpopuláció szinkronizált, összegzett aktivitását mutatja. A forrásanalízis nehézségét az inverz probléma foglalja össze ( Herman von Helmholtz nevéhez köthető), amelynek lényege, hogy ha egy gömbszerű test felszínén elektromos aktivitást regisztrálunk, akkor ebből egyértelműen nem lehet visszakövetkeztetni az aktivitás forrására, mivel a felszíni aktivitásmintázatnak elvileg végtelen számú forrás feleltethető meg. A pontos forrásanalízis a mai napig nem megoldott probléma, ugyanakkor számos inverz dipólus modellt, globális algoritmusokat alakítottak ki, valamint a gömb helyett MRI-adatbázisokon alapuló modelleket használnak fel.

Atkinson, R.L., Atkinson, R.C., Smith, E.E., Fredrickson, B.L., Nolem-Hoeksema, S., Loftus, G.R. (2005). Pszichológia. Budapest: Osiris Kiadó.

Folstein, J. R. & Van Petten, C. (2008). Influence of cognitive control and mismatch on the N2 component of the ERP: A review. Psychophysiology, 45, 152-170.

Kéri, Sz., Gulyás, B. (2003). Elektrofiziológiai módszerek a kognitív idegtudományban. In Pléh, Cs., Kovács, Gy., Gulyás, B. (2003). Kognitív idegtudomány. Budapest: Osiris Kiadó, 81-98.

Luck, S. J. (2005). An Introduction to the Event-Related Potential Technique. Cambridge: The MIT Press.

Niedermeyer, E., da Silva, F.L. (2005). Electroencephalography. Basic principles, clinical applications, and related fields. Philadelphia: Lippincott Williams & Wilkins.

Ormai, S. (2005). Élettan-kórélettan. Budapest: Semmelweis Kiadó.

Polich, J. & Criado, J. R. (2006). Neuropsychology and neuropharmacology of P3a and P3b. International Journal of Psychophysiology, 60, 172-185.

Purves, D., Augustine, G.J., Fitzpatrick, D., Hall, W.C., LaMantia, A-S., McNamara, J.O., Williams, S.M. (2004). Neuroscience. Massachusetts. Publishers Sunderland.

Szokolszky, Á. (2004). Kutatómunka a pszichológiában. Budapest: Osiris Kiadó.

Tatum, W.O., Husain, A.M., Benbadis, S.R., Kaplan, P.W. (2008). Handbook of EEG interpretation. New York: Demos Medical Publishing LLC.

Thorne, B.M., Henley, T.B. (2000). A pszichológia története. Kapcsolatok és összefüggések. Budapest: Glória Kiadó.

# data[].attributes.attachment_link.description
Az elektroenkefalográfia (EEG) tágabb értelemben véve egy pszichofiziológiai mérőeljárás, melynek segítségével a pszichés működés élettani hátterét vizsgálhatjuk meg; szűkebb értelemben pedig egy elektrofiziológiai mérőeszköz, mely az idegsejtek elektromos aktivitásának regisztrálására szolgál valós időben. Az EEG-vel elvezethető jel az elektroenkefalogram, amely egy komplex, több komponensű periodikus görbeként írható le.

# data[].attributes.attachment_link.title
A VILLÁMOK keletkezése, FAJTÁI, ellenük való ÓVINTÉZKEDÉS, és mindezek okai.

# data[].attributes.body
puszi puszi

áram elvezetése és leföldelése

# data[].attributes.attachment_link.title
620 km/h-val zakatol az új kínai mágnesvasút, de még rátesznek egy lapáttal

# data[].attributes.attachment_link.description
Egyelőre csak a prototípusa létezik annak az új kínai mágnesvasútnak, amely az ázsiai szakemberek első mérései alapján 620 kilométer/h-s sebességre képes. Mire azonban forgalomba kerül, ennél is gyorsabb lesz.

# data[].attributes.body
A gömbvillám avagy régies nevén matató ménkű egy kifejezetten ritka, vélhetően elektromos jelenség; a troposzférában előforduló elektromos kisülések legritkábban megfigyelt fajtája. Alapvetően fénylő, változatos alakú, de általában gömbszerű, a többi villámhoz képest lassú mozgású és hosszabb életű, rendszerint földközeli objektum. Létezése önmaga is hosszú ideig vita tárgyát képezte, mibenlétének és keletkezésének körülményei egyelőre nem tisztázottak. Kutatását nehezíti, hogy laboratóriumi körülmények között való előállítása nem megoldott; ugyan a legutóbbi idők kísérletei nyomán hasonlót már sikerült létrehozni, a vélemények azonban erősen megoszlanak azzal kapcsolatban, hogy ez gömbvillám lett volna.[1][2] 2012-ben "közönséges" villámok megfigyelése közben a látható fény tartományában észleltek gömbvillámnak látható jelenséget. Az észlelt fény spektrumvonalai szilícium, vas és kalcium jelenlétét mutatják, és ez az elpárologtatott szilícium magyarázatot erősíti.[

# data[].attributes.attachment_link.title
Villámcsapás egy közeli fába (2017.05.20 - Csepel)

# data[].attributes.body
A legtöbbször vihar közben vagy közvetlenül azt követően jön létre, az esetek többségében villámbecsapódás után. Egyes beszámolók szerint a gömbvillám a „normál” villám mentén ereszkedik le a földre, mások azt állítják, hogy a becsapódás helyén keletkezett. Átlagos élettartama néhányszor 10 másodperc. Az esetek többségében nyílt területen fordul elő, de zárt térben való keletkezése is dokumentálva van.

Számtalan színváltozata a fehértől a sárgán és narancssárgán át a vörösig és a kékig terjed, ugyanakkor fényereje általában gyenge, legtöbbször áttetsző. Ha a gömbvillám nagy része áttetsző, akkor a jelenség jóval gyakoribb lehet, mint ami a megfigyelések számából következne, hiszen azokat nappal nehéz észrevenni; ilyenkor jelenlétükre esetleges nyomaikból lehet következtetni.[5]

Mérete a néhány centimétertől a néhány méterig terjedhet, de általában narancs vagy labda méretű. Leggyakrabban gömb, ritkábban körte, illetve szivar alakú; viszonylag gyakran vet szikrákat.

Mozgása nem igazán hasonlítható a villámokhoz, mivel viszonylag lassú, néha megáll. Mozgás közben gyakori az irányváltoztatás (matató ménkő), lebegése a földfelszínnel általában párhuzamos, a magasságbeli ingadozás viszonylag ritka. A szél általában nem, de az elektromos terek befolyásolhatják mozgásának irányát. A szilárd tárgyakat általában kikerüli, de megfigyeltek már lyukat égetve érkező vagy alakot változtatva résen áthaladó objektumot is. Előfordulhat csoportban is; mozgásuk ekkor egymást követi, esetenként összeolvadhatnak, illetve szétválhatnak.

A gömbvillám élettani hatásai nagyban hasonlítanak az erős egyenáraméihoz; az érintkezés légzési és szívritmuszavarokat, égési sérüléseket vagy akár halált is okozhat.

Nagyon ritkán anyagkiszóródás figyelhető meg belőlük. Kísérő hang- és szaghatás elképzelhető.

Felrobbanással vagy elhalványulással szűnik meg, a beszámolókban említett környezetmódosító hatásai alapján energiatartalma 1000 joule és 10 MJ közé becsülik. Az élőlényekre a kisebb energiájú gömbvillám is életveszélyes, de az még alapvetően nem rombol; a nagyobb energiájú akár tüzet is gyújthat, illetve szilárd testeket égethet át.

Megjegyzendő, hogy jó néhányan a koronakisüléseket is gömbvillámoknak vélik, holott a két jelenség egymástól jelentősen eltér

# data[].attributes.body
Az első írásos emlékek a kínaiaktól származnak, akik hozzávetőleg az időszámításunk előtt 500 évvel jegyezték le a jelenséget sárkánytűz néven.[forrás?] Európában az ókori görögök tesznek róla először említést.[6]

Viszonylagos ritkasága miatt a korábbi évszázadokban még létezését is kétségbe vonták, kutatását pedig áltudománynak minősítették.[7] Vizsgálata alapvetően a szemtanúk beszámolóira, illetve a jelenség nyomainak tanulmányozására korlátozódik.

Mesterségesen legelőször Nikola Tesla hozott létre gömbvillámot 1899. december 17-én a Colorado Springs-i laboratóriumában, ahol az elektromos energia és információ vezeték nélküli továbbításán dolgozott.[8]

A 2000-es évektől több, egymástól független csoport is előállított hasonló jelenséget; a kísérletek egy része azonban olyan feltételek között zajlott (gerjesztés mikrohullámú sugárzással, plazmaképzés magas hőfokon), amely jobbára kizárja, hogy ezen elv alapján a természetben is megjelenjenek ezek a tünemények. A többi mai kísérletről is elmondható, hogy vita tárgyát képezi, hogy egyáltalán gömbvillámot sikerült-e előállítani. Megjegyzendő viszont, hogy a természetben észlelt gömbvillámok is rendkívül változatosak, s nem is bizonyos, hogy egyetlen jelenségről van szó.

2012 júliusában sikerült az első részletesen dokumentált megfigyelés Jüan Ping (Northwest Normal University, Lancsou, Kína) és munkatársai révén. Normál villámokat filmeztek volna nagy sebességű kamerák és spektroszkópok segítségével, amikor észrevették az egyik lecsapó villám keltette tartós fénylést. A 900 méterre lévő jelenséget közel másfél másodpercig látták, ezalatt fehérből vörösessé vált, pár métert haladt oldalirányban, majd felfelé is. A talaj feletti magassága az esti sötétség miatt nem volt megbecsülhető. A spektrumában a talajban gyakori elemeket azonosítottak: szilíciumot, vasat és kalciumot, ami megfelel a talajra lecsapó villám hipotézisnek.[9]

Laboratóriumi körülmények között Tesla óta egyelőre nem sikerült gömbvillámot előállítani, bár születtek olyan tudományos beszámolók, melyek tanúsága szerint igen hasonló tulajdonsággal rendelkező tűzgolyók megalkotása már lehetséges.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jól teljesített a jégkármérséklő rendszer

# data[].attributes.body
Az amerikai Szövetségi Katasztrófavédelmi Ügynökség (FEMA) szerint manapság 1:600000 az esélye, hogy valakit villámcsapás érjen

# data[].attributes.body
Kialakulására, természetére vonatkozóan nincs általánosan elfogadott tudományos magyarázat, az idők során sok – köztük néhány igen merész – elmélet született.

Egyes feltételezések szerint a gömbvillámok plazmából állnak, de nem világos kialakulásuk folyamata.

A legelső tudományos igényű magyarázatot kísérleti megfigyeléseire alapozva Nikola Tesla adta a jelenségre, amely szerint "...a gömbvillám jelenséget a levegőn vagy valamilyen gázon áthaladó erős elektromos kisülés hozza létre..."[10] Ez irányú kutatásait a Colorado Springs Notes, illetve a US1,119,732 számú szabadalmában ismerteti részletesebben.

J. Abrahamson és J. Dinniss elmélete szerint a földbe csapó villámok hatására a szilícium-dioxid- és széntartalmú talajból szilíciumionok halmaza válik ki; ez a gömbvillám.[

# data[].attributes.body
Egyes teóriák szerint a gömbvillámok spontán (zivataroktól távoli helyeken való) megjelenése sértheti az energia- és töltésmegmaradás ma ismert törvényszerűségeit, de legalábbis kiváltó okuk, energiájuk forrása ismeretlen; ezzel kapcsolatban néhányan részletesebb megismerésüktől egy új alternatív energiaforrás felfedezését várják. Egely György szerint a gömbvillámok alapvetően egy negyedik térdimenzió létezésének bizonyítékai.[12] Egyesek különleges alakú gömbvillámokkal magyarázzák a kísértetek felbukkanását, nagyobb energiájúakkal az önégési eseteket. Néhány ufó-megfigyelés kétségkívül a gömbvillámokra vezethető vissza.

Mivel megjelenése merőben szokatlan, és mivel feltűnését jó néhány esetben romboló tevékenység kíséri, a jelenség sok ember számára félelmetes

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Stresszmentes ajánlatok és megbízható kivitelezők - Daibau.hu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mennyibe kerül a villámhárító? A jó villámhárító a ház egyetlen védelme villámcsapás esetén. Az átlagos ház villámvédelmi rendszerének kialakítása és tetőre szerelése 350-550 000 Forintba kerül, de a villámhárító rendszeres karbantartása is fontos, főleg villámcsapás után az esetleges meghibásodások miatt. A szervizelés öt évente javasolt, de fontos a telepített villámhárító rendszeres felülvizsgálata, a földelő vezetékek folytonosságának és ellenállásának ellenőrzése ami alkalmanként, kb. 23 000 Forintba kerül.

Kire bízza a villámhárítót? Az alábbi adatlap kitöltésével, ajánlatot kérhet az Ön környékén dolgozó, értékelt és megfelelő villanyszerelőinktől - díjmentesen, kötelezettség nélkül!

# data[].attributes.attachment_link.title
Villámhárító Ár - Villámvédelem kiépítése Árak - Villámvédelmi felülvizsgálat :: Daibau.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Villámhárító ára. Villámhárító ára átlagos családi házra, szereléssel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Az országos jégkármérséklő rendszer működése

# data[].attributes.body
Véleményük szerint ez a jelenség nem más, mint vattacukorszerű, izzó szilíciumgömb, amely akkor keletkezik, amikor egy villám belecsap a földbe. A hatalmas áramerősség és a keletkező hő hatására a föld szilícium-dioxid-tartalma alkotóelemeire bomlik, és a szilícium-ionok ritkás gömb alakot vesznek föl.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rákot nem, de bajt okozhat: minden, amit az 5G-ről tudni kell | Válasz Online

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ár a könyvön: Az eredeti ár (könyvre nyomtatott ár), a kiadó által ajánlott fogyasztói ár, amely megegyezik a bolti árral (bolti akció esetét kivéve).

online ár: Webáruházunkban a termékek mellett feltüntetett fekete színű online ár csak internetes megrendelés esetén érvényes. Amennyiben a Líra bolthálózatunk valamelyikében kívánja megvásárolni a terméket, abban az esetben az eredeti ár (könyvre nyomtatott ár) az érvényes, kivétel ez alól a boltban akciós könyvek.

# data[].attributes.attachment_link.description
LIU, CIXIN: Gömbvillám 15% kedvezménnyel csak 4674 Ft a lira.hu-nál. (Sci-fi, fantasy, krimi; kiadás éve: 2023; 384 oldal) Olvasson bele a könyvbe!

# data[].attributes.body
Az átlagosan 0,2 s-ig tartó kisülési időtartam alatt 30-40 000 amperes áramerősség lép fel. A villám sebessége 180 km/s (egy 18 km magasságban lévő felhőtől a földig a kész villám 0,1 másodperc alatt végighalad, alacsonyabb felhő esetén az idő még rövidebb). A hőmérséklet elérheti a 30 000 kelvint. A villámok 75%-a felhőn belül zajlik le. A villám fénye látható- és UV-fényből áll.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eredményesen működik a jégkármentesítő rendszer

# data[].attributes.body
A kutatók a hagyományos villámokat tanulmányozták, amikor váratlanul egy gömbvillám színképét sikerült rögzíteni.A gömbvillám egy titkokat rejtő furcsa energia, amely látszólag ellentmond a fizika törvényeinek. A létezésében sokáig nem hittek a tudósok, mert a megfigyelése szinte lehetetlen, ritka és rövid ideig tartó jelenségről van szó. A tudósok azért tartanak a gömbvillám keletkezésének megmagyarázásától, mert nem értik teljes egészében a plazmafizikát, mivel ez még csak egy új tudományág. A gömbvillám keletkezésének megértésével talán feltárul a titok, de sajnos erre lehet, hogy évtizedeket kell várnunk. Azért is lenne fontos a folyamatot megfejtenünk, mert talán egy új energiaforráshoz is juthatnánk általa.

A bibliai időkig visszamenőleg vannak szemtanúk, a jelenség megtapasztalói izzó tűzgolyóról mesélnek, ami a semmiből bukkant elő. Haláleseteket is feljegyeztek már, ezért az emberek félelme nem alaptalan.

A gömbvillámok gömbök, vagy hozzávetőlegesen gömbölyűek, erős fényű képződmények, a színük változatos, de egyes színek gyakrabban előfordulnak a beszámolókban, mint a narancs, a vörös, és a kék. A méretük általában egy nagyobb labdához hasonlít. Keresztülmennek házakon, repülőkön, de még tengeralattjárókon is. Áthatolnak a falakon és az ajtókon úgy, hogy a másik oldalon sértetlenül jelennek meg, néha megállnak a levegőben. A szemtanúk között volt olyan, aki füstszagot és áporodott bűzt érzett a gömbvillám közelében. Egy különös, és kiszámíthatatlan képződmény, gyakran viharok idején, üvegablakok közelében keletkezik, eltűnésekor szétrobban, sokan ekkor pukkanó hangot hallottak, vagy csak úgy egyszerűen eltűnik. Szabálytalanul mozog, úgy látszik, mintha úszna, vagy lebegne a levegőben, és tudná, hogy merre tart.

Egyes kutatók szerint nem elektromos jelenségről van szó, hanem egy légörvényben keletkező gázgömbről, amit kémiai reakciók táplálnak, és egy villámcsapás indít be.

Sok teória létezik a gömbvillám jelenség megfejtésére, de ezidáig még nem tudtak hiteles megoldást találni a kutatók az összes furcsaságára, keletkezésének okára. Ez az egyik legmisztikusabb fizikai jelenség, amit még nem fejtettek meg, megmagyarázása még várat magára

# data[].attributes.headline
A gömbvillám egy titkokat rejtő furcsa energia, amely látszólag ellentmond a fizika törvényeinek. 

# data[].attributes.subject
A gömbvillám egy titkokat rejtő furcsa energia, amely látszólag ellentmond a fizika törvényeinek. 

# data[].attributes.body
A gömbvillám egy titkokat rejtő furcsa energia, amely látszólag ellentmond a fizika törvényeinek. A létezésében sokáig nem hittek a tudósok, mert a megfigyelése szinte lehetetlen, ritka és rövid ideig tartó jelenségről van szó. A tudósok azért tartanak a gömbvillám keletkezésének megmagyarázásától, mert nem értik teljes egészében a plazmafizikát, mivel ez még csak egy új tudományág. A gömbvillám keletkezésének megértésével talán feltárul a titok, de sajnos erre lehet, hogy évtizedeket kell várnunk. Azért is lenne fontos a folyamatot megfejtenünk, mert talán egy új energiaforráshoz is juthatnánk általa.A bibliai időkig visszamenőleg vannak szemtanúk, a jelenség megtapasztalói izzó tűzgolyóról mesélnek, ami a semmiből bukkant elő. Haláleseteket is feljegyeztek már, ezért az emberek félelme nem alaptalan.

A gömbvillámok gömbök, vagy hozzávetőlegesen gömbölyűek, erős fényű képződmények, a színük változatos, de egyes színek gyakrabban előfordulnak a beszámolókban, mint a narancs, a vörös, és a kék. A méretük általában egy nagyobb labdához hasonlít. Keresztülmennek házakon, repülőkön, de még tengeralattjárókon is. Áthatolnak a falakon és az ajtókon úgy, hogy a másik oldalon sértetlenül jelennek meg, néha megállnak a levegőben. A szemtanúk között volt olyan, aki füstszagot és áporodott bűzt érzett a gömbvillám közelében. Egy különös, és kiszámíthatatlan képződmény, gyakran viharok idején, üvegablakok közelében keletkezik, eltűnésekor szétrobban, sokan ekkor pukkanó hangot hallottak, vagy csak úgy egyszerűen eltűnik. Szabálytalanul mozog, úgy látszik, mintha úszna, vagy lebegne a levegőben, és tudná, hogy merre tart.

Egyes kutatók szerint nem elektromos jelenségről van szó, hanem egy légörvényben keletkező gázgömbről, amit kémiai reakciók táplálnak, és egy villámcsapás indít be.

Sok teória létezik a gömbvillám jelenség megfejtésére, de ezidáig még nem tudtak hiteles megoldást találni a kutatók az összes furcsaságára, keletkezésének okára. Ez az egyik legmisztikusabb fizikai jelenség, amit még nem fejtettek meg, megmagyarázása még várat magára

# data[].attributes.body
Véleményük szerint ez a jelenség nem más, mint vattacukorszerű, izzó szilíciumgömb, amely akkor keletkezik, amikor egy villám belecsap a földbe. A hatalmas áramerősség és a keletkező hő hatására a föld szilícium-dioxid-tartalma alkotóelemeire bomlik, és a szilícium-ionok ritkás gömb alakot vesznek föl

# data[].attributes.body
A villám keletkezésének pontos folyamata még tudományos viták tárgya, de elfogadott magyarázat, hogy a villám kialakulása a felhők vízcseppjeinek, jégkristályainak súrlódására, széttöredezésére vezethető vissza, aminek következtében az elektromos töltések szétválnak a felhőn belül.

# data[].attributes.body
A villám nagy energiájú, jellemzően természetes légköri kisülés. Keletkezhet felhő–felhő és felhő–föld között. Áramerőssége a 20-30 000 ampert is eléri, kivételes esetekben meghaladhatja a 300 000 ampert is.

# data[].attributes.attachment_link.description
A villám nagy energiájú, természetes légköri elektromos kisülés. Keletkezhet felhő-föld és felhő-felhő között is. Áramerőssége általában 20-30 000 amper, de kivételes esetben meghaladhatja a 300 000 ampert is. Óránként több százezer villámcsapás történik a Föld felszínén. Egyes adatok szerint Magyarországon évente a földet ért villámcsapások átlagos gyakorisága km²-ként kettő.

# data[].attributes.body
A mennydörgés oka

A villám erősen felhevíti a levegőt (a Nap felszínének hőmérsékletére), amely hirtelen kitágul és összeütközik a környező légtömegekkel, ez hangrobbanást okoz, ami nagy robajjal jár. A hosszabban hallható dörej több villám következtében alakul ki, amik sűrűn követik egymást.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
all network speed test |5g. 4g👉vs👈3g.2g | 5gspeed test | jio5g airtel5g #shortvideo #5g

# data[].attributes.attachment_link.title
All network speed test |5G. 4G👉VS👈3G.2G | 5GSpeed test | jio5g Airtel5G #shortvideo #5G

# data[].attributes.attachment_link.description
All network speed test |5G. 4G👉VS👈3G.2G | 5GSpeed test | jio5g Airtel5G #shortvideo#5G#jio5g #Airtel5G#5gnetwork #speedtest # 5Ggame

# data[].attributes.headline
Ketté vágott egy kéményt és izzítani kezdte a tetőt egy gömbvillám Ravazdon, Győr-Moson-Sopron megyében. A különleges jelenség két hete pusztított a magyar településen, a ház tulajdonosát most a Blikk tudta megszólaltatni.

# data[].attributes.subject
Ketté vágott egy kéményt és izzítani kezdte a tetőt egy gömbvillám Ravazdon, Győr-Moson-Sopron megyében. A különleges jelenség két hete pusztított a magyar településen, a ház tulajdonosát most a Blikk tudta megszólaltatni.

# data[].attributes.body
Azonnal kifutottunk, gyakorlatilag kettévágta a kéményt, s izzani kezdett a tető. A szomszéd is kint volt, ő mondta, hogy egy kosárlabda-méretű sárgás gömböt látott, amelyik mozgott, közben egyre zsugorodott.

A beszámoló szerint a férfi kerti slaggal kezdte el hűteni az izzó tetőt, majd a tűzoltók is segítségére siettek, a kár mégis hatalmas:

"Több millió forintos a kárunk. A villám szétvágott mindent, tévét, laptopot, hűtőt, a tavaly kicserélt gázkazánt. A biztosítóval már felvettük a kapcsolatot" – tette hozzá a férfi.Pártai Lucia, az Eumet vezető meteorológusa a Blikk megkeresésére elmondta: a gömbvillám egy nagyon ritka és érdekes jelenség. – A mai napig kutatják a szakemberek, ám ez meglehetősen nehéz, mivel laboratóriumi körülmények között bizonyítottan eddig csak Nikola Tesla tudta előállítani.

A gömbvillám vélhetően elektromos jelenség, mely fénylő, változatos alakú, de általában gömbszerű, a többi villámhoz képest lassú mozgású és hosszabb életű. Egyes elméletek szerint a földbe csapó villámokból alakul ki

– mondta a szakember.

Aznap Magyarországon 139 ezer villámot mértek az Országos Meteorológiai Szolgálat műszerei.

# data[].attributes.attachment_link.description
30 napos időjárás-előrejelzés, friss időjárás térképek.

# data[].attributes.body
chrome-extension://efaidnbmnnnibpcajpcglclefindmkaj/http://fizikaiszemle.hu/archivum/fsz0410/TarD.pdf

# data[].attributes.body
A gömbvillám avagy régies nevén matató ménkű egy kifejezetten ritka, vélhetően elektromos jelenség; a troposzférában előforduló elektromos kisülések legritkábban megfigyelt fajtája. Alapvetően fénylő, változatos alakú, de általában. gömbszerű, a többi villámhoz képest lassú mozgású és hosszabb életű, rendszerint földközeli objektum. Létezése önmaga is hosszú ideig vita tárgyát képezte, mibenlétének és keletkezésének körülményei egyelőre nem tisztázottak. Kutatását nehezíti, hogy laboratóriumi körülmények között való előállítása nem megoldott; ugyan a legutóbbi idők kísérletei nyomán hasonlót már sikerült létrehozni, a vélemények azonban erősen megoszlanak azzal kapcsolatban, hogy ez gömbvillám lett volna. 2012-ben "közönséges" villámok megfigyelése közben a látható fény tartományában észleltek gömbvillámnak látható jelenséget. Az észlelt fény spektrumvonalai szilícium, vas és kalcium jelenlétét mutatják, és ez az elpárologtatott szilícium magyarázatot erősíti.

# data[].attributes.body
A legtöbbször vihar közben vagy közvetlenül azt követően jön létre, az esetek többségében villámbecsapódás után. Egyes beszámolók szerint a gömbvillám a „normál” villám mentén ereszkedik le a földre, mások azt állítják, hogy a becsapódás helyén keletkezett. Átlagos élettartama néhányszor 10 másodperc. Az esetek többségében nyílt területen fordul elő, de zárt térben való keletkezése is dokumentálva van.

Számtalan színváltozata a fehértől a sárgán és narancssárgán át a vörösig és a kékig terjed, ugyanakkor fényereje általában gyenge, legtöbbször áttetsző. Ha a gömbvillám nagy része áttetsző, akkor a jelenség jóval gyakoribb lehet, mint ami a megfigyelések számából következne, hiszen azokat nappal nehéz észrevenni; ilyenkor jelenlétükre esetleges nyomaikból lehet következtetni.

Mérete a néhány centimétertől a néhány méterig terjedhet, de általában narancs vagy labda méretű. Leggyakrabban gömb, ritkábban körte, illetve szivar alakú; viszonylag gyakran vet szikrákat.

Mozgása nem igazán hasonlítható a villámokhoz, mivel viszonylag lassú, néha megáll. Mozgás közben gyakori az irányváltoztatás (matató ménkő), lebegése a földfelszínnel általában párhuzamos, a magasságbeli ingadozás viszonylag ritka. A szél általában nem, de az elektromos terek befolyásolhatják mozgásának irányát. A szilárd tárgyakat általában kikerüli, de megfigyeltek már lyukat égetve érkező vagy alakot változtatva résen áthaladó objektumot is. Előfordulhat csoportban is; mozgásuk ekkor egymást követi, esetenként összeolvadhatnak, illetve szétválhatnak.

A gömbvillám élettani hatásai nagyban hasonlítanak az erős egyenáraméihoz; az érintkezés légzési és szívritmuszavarokat, égési sérüléseket vagy akár halált is okozhat.

Nagyon ritkán anyagkiszóródás figyelhető meg belőlük. Kísérő hang- és szaghatás elképzelhető.

Felrobbanással vagy elhalványulással szűnik meg, a beszámolókban említett környezetmódosító hatásai alapján energiatartalma 1000 joule és 10 MJ közé becsülik. Az élőlényekre a kisebb energiájú gömbvillám is életveszélyes, de az még alapvetően nem rombol; a nagyobb energiájú akár tüzet is gyújthat, illetve szilárd testeket égethet át.

Megjegyzendő, hogy jó néhányan a koronakisüléseket is gömbvillámoknak vélik, holott a két jelenség egymástól jelentősen eltér.

# data[].attributes.body
i

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ez a szócikk vagy szakasz A felmerült kifogásokat lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. a szócikk vitalapja részletezi ( vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont!
Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját!

Nikola Tesla 1891-ben építette meg először a róla elnevezett Tesla-tekercset. Ő volt az első, aki az elektromos rezonancia jelenségét a gyakorlatban is megvalósította és felhasználta. A Tesla-tekercs legalább két légmagos tekercsből áll, ami nagyfeszültséget állít elő magas frekvencián. A nagyfeszültség akár 10 millió Voltig is terjedhet, a frekvencia pedig több MHz is lehet. Általában 25 kHz és 2 MHz között mozog. A Tesla-tekercs abban különbözik a transzformátortól, hogy a primer és a szekunder kör is rezonanciában van egymással, de nem a hálózati frekvenciával (50/60 Hz). A Tesla-tekercs áramkörét transzformátor biztosítja, ami legalább néhány kV-ot (legalább 4-12 kV) táplál.

Tesla több, különböző rendeltetésű és működésű Tesla-tekercset épített, ezek mindegyike egy-egy új felhasználási terület alapjait hozta létre, fejlesztései a nagyfrekvenciás generátoroknak, az elektromos áram vezeték nélküli továbbításának, az elektroterápiás készülékeknek, valamint az összes ma használatos hírközlő berendezésnek az alapvető elemévé váltak.

A primer oldali rezgőkör áll(hat) egy transzformátorból, egy vagy több kondenzátorból, valamint egy primer tekercsből és egy szikraközből, a szekunder oldal egy nagy menetszámú szekunder tekercsből és egy kondenzátorból áll. A kondenzátor(ok)ra feszültség jut a meghajtó hálózatról (pl. transzformátor szekunder tekercséről). A kondenzátorra kerülő feszültség maximum addig a feszültségszintig tölti fel a kondenzátort, míg a feszültség eléri a szikraköz átütési feszültségét. A szikraközben a dielektrikumon keresztül (korábban olaj, később levegő) átütés jön létre. Ez az átütés ionizálja a szigetelő közeget, így annak ellenállása drasztikusan lecsökken. Ezzel az eddig szakadásnak tekinthető áramkör záródik, és a primer tekercsen keresztül magas frekvenciájú váltóáram (más néven rezonáló áram) folyik. A primer tekercsen folyó áram a jobb kéz szabály szerinti mágneses teret hoz létre. A mágneses tér a tekercs belsejében összegződik, és azonos irányú. Nagysága a primer gerjesztés függvénye, mely az átfolyó áram és a menetszám szorzatával megegyező. Az ionizáció megszűnésével (például az ionizált csatorna levegővel való kifújása) a zárt áramkör megszakad, és újra kezdődik a kondenzátor töltése. Mivel a létrejövő mágneses fluxus a kondenzátor-primer tekercs önindukciója-a szikraköz átütési feszültsége (valamint annak kioltása) által meghatároz egy frekvenciát, a mágneses fluxus időben változó nagyságú lesz. Az így létrejövő mágneses erővonalak metszik a szekunder tekercs meneteit, és abban feszültséget indukálnak. A későbbi kiviteleknél szikraköz helyett szigetelőanyagból készült kör alakú tárcsán érintkezőket helyeztek el, melyek elektromos motor meghajtással egy körülfordulás alatt az érintkezők számától függően zárták az áramkört. Ezzel a megoldással az áramkör zárási frekvenciája egyenes arányban állt a motor fordulatszámával, és az érintkezők számával. Mivel a tekercsek önindukciója, és a felhasznált kondenzátor(ok) kapacitása a megszakításokkal meghatározott időállandót határoz meg, oszcillátorként működik, és rezonancia lép fel. A fellépő rezonancia biztosítja, hogy a rezgés fenntartásához sokkal kisebb energia szükséges, másfelől a frekvencia (eltérően a transzformátoroktól) nem a tápláló hálózat frekvenciájától függ.

Ez legegyszerűbben az inga, (vagy a hinta) mozgásából érthető meg. A felső holtponton a felfüggesztett súly a legnagyobb helyzeti (gravitációs) energiával rendelkezik. Az alsó holtpont felé tartva ez a helyzeti energia 0-ra csökken, és mozgási energiává alakul át. Túljutva az alsó holtponton a mozgási energiája csökken, és helyzeti energiává alakul át, ami a felső holtponton éri el maximumát, és a mozgási energia 0-ra csökken. A folyamat kezdődik elölről. Ez a mozgás a végtelenségig fennmaradna, ha nem lenne a levegő közegellenállása (és a hintánál a felfüggesztés súrlódása). Ha mindig pont abban az időpillanatban közölnek energiát a rendszerrel, mely annak mozgását erősíti, és ezt következetesen mindig ugyanakkor teszik, a lengés minimális energiaráfordítással a végtelenségig fenntartható.

Nagyon sok kapcsolása ismert a Tesla-tekercsnek. Meghajthatók 12 V-9000 V-ról, az alapelv viszont ugyanaz. Maga a Tesla-tekercs egy primer és egy szekunder oldali rezgőkörből áll. Nikola Tesla nemcsak Tesla-tekercset épített, hanem egy Tesla adót (magnifiert) is. A kapcsolási rajz hasonló, a működési elv is. Tesla azért készítette el Colorado Springs-ben ezt az úgynevezett "Erősítő adó"-t, mert a Tesla-tekercsnél túl nagy volt a veszteség, nagyon szórt volt a mágneses fluxus a primer tekercsben.

A transzformátor szekunder feszültségének célszerűen 1 kV felettinek kell lennie, hogy megfelelő méretű ívkisüléseket kaphassunk. Legegyszerűbb a meglévő 230 V-os hálózatot feltranszformálni. Gondoskodni kell egyfelől a transzformátor primer-szekunder tekercseinek, másfelől a szekunder tekercs belső szigetelésének kifogástalan kivitelezéséről. A transzformátor biztonsági okokból impregnált kell legyen. A kivezetés szigetelésének ki kell bírnia az 1 kV feszültséget.

A kondenzátornak mindig megbízhatóan nagyobb feszültségűnek kell lennie, mint a szekunder feszültség csúcsfeszültsége. Nagyobb feszültségű kondenzátor hiányában megfelel egy, vagy több kondenzátor sorba kötése, de így is minden kondenzátor feszültségének a rajta lévő feszültségnél nagyobb feszültségűnek kell lennie. Az eredő kapacitásuk a sorba kötött kapacitásoknak: Az egyes kondenzátorokon eső feszültség a kondenzátorok kapacitív reaktanciájától függ, ami Mivel a transzformátor szekunder oldalán váltakozó feszültség jelenik meg, csak kiváló minőségű fólia-, epoxi kondenzátor alkalmazható. Mivel az elektrolit kondenzátor polarizált, a váltakozó feszültség miatt szóba sem jöhet, annak hatására ugyanis felrobban!

A primer tekercs néhány menetből áll. Ez a primer tekercs vastag huzalból készül, hogy a kellő átvitt teljesítmény hatására az átfolyó áram ne tudja túlhevíteni. A primer tekercs formáját háromféleképpen lehet kialakítani:

Helical (solenoid): a menetek rugószerűen kerülnek kialakításra, a szekundertől azonos távolságra.

Spiral: a menetek vízszintesen, csigavonalban vannak létrehozva.

Helix: az előző kettő ötvözete, x fokos szögben, tölcsérszerűen van megoldva.

A szikraköz a legkönnyebben kialakítható rész az áramkörben. Fajtái:

Az álló szikraköz egymástól meghatározott távolságra elhelyezett két elektróda. Az elektródok között magas feszültségű impulzusok lépnek fel.

A forgó szikraközt úgy alakítják ki, hogy egy gyors fordulatszámú motor forgó tengelye egy áttétellel hozzá van erősítve egy szigetelő tárcsához, ami nagyon gyorsan forog. Ezen a tárcsán vannak az érintkezők.

Szekunder tekercs

Tesla-tekercs a Nikola Tesla Emlékközpontban (Smiljan, Horvátország)

A szekunder tekercs egy viszonylag nagy menetszámú tekercs. A menetek vékony huzalból készülnek, a tekercselés módja solenoid. A menetszám az elérendő feszültség, tehát az áttétel függvénye. Természetesen ez sok mindentől függ (a primer tekercs induktivitásától, a teljesítménytől, a tekercsek átmérőjétől, magasságától (L/D viszony), a huzalok vastagságától...). Csupán egy sorban helyezkednek el a menetek. A menetemelkedésnél figyelembe kell venni az egy menetre jutó feszültség nagyságát a menetek közötti átütés elkerülésére. A szekunderből kijövő áramerősség viszonylag kicsi, a feszültség több kV-os, a frekvencia pedig több kHz-es.

Extra tekercs

Az extra tekercset, vagy más néven gömbrezonátort fizikailag el lehet különíteni a két szorosan csatolt tekercstől, melyek a fő oszcillátor szerepét látják el. A fő oszcillátorból a teljesítmény az extra tekercs alsó végébe egy nagy átmérőjű elektromos vezetőn vagy csövön keresztül jut, ezáltal minimalizálva a koronakisülés eshetőségét. Az erősítő adó extra tekercse lassú hullámú gömbrezonátorként viselkedik, ahol a sugárirányú gerjesztés a fény sebességének 1-10%-ával terjed a szabad térben.

Az erősítő adó sugárirányú elektromágneses mezejének a sebességét a tekercs csúcsa és az elektromos töltés áramlás sebessége határozza meg az áramkörön keresztül. Érdemes megjegyezni, hogy a Tesla féle erősítő adó működésének pontos matematikai leírását csak a Tesla úttörő munkásságát követő 50-100 évben sikerült megalkotni. A kisfrekvenciás Maxwell-féle harmonikus rezgéseket alkalmazva Tesla megpróbált kisfrekvenciás állóhullámokat előállítani a Föld elektromágneses „áramkörében". Az eszközei által történt megfigyeléseiből kiindulva Tesla észrevette, hogy a Föld elektromágneses rezgéseit fel lehet erősíteni. (A Föld elektromágneses rezgéseinek példája a Schumann-rezonanciák.) Tesla azt állította, hogy olyan eszközt sikerült készítenie, mely a Föld rezgéseit tudja felerősíteni.

Ez az erősítő adó volt, mely elektromágneses állóhullámokat keltve megnövelte a rezgések potenciális energiáját. Normális működés esetén az eszköz viszonylag halk volt, miközben nagy teljesítményű elektromos mezőt generált, de mikor a kimeneti feszültség meghaladta a tervezett maximális értéket, akkor nagyfeszültségű ívek lövelltek ki az elektródákból a levegőbe. Tesla volt az első, aki a villámok nagyságrendjébe sorolható elektromos hatásokat ért el. Cripple Creek lakosai számára úgy tűnt, mintha a laboratórium felől vihar közeledne. A colorado springsiek közül nem egy mesélte, hogy a laboratórium közelében a talaj és a lábuk között gyakran ívkisülések jelentek meg. Ezek az ívkisülések megfigyelhetőek voltak néha a helyi víztározóban is. A laboratórium körüli terület koronaszerűen fénylett, a Szent Elmo tüzéhez hasonlóan. Tesla egyik kísérlete tönkretette a Colorado Springs-i Elektromos Társaság generátorát, mivel a nagyfrekvenciás hullámok visszatáplálódtak a városi energia elosztó rendszerbe.

A tetőkapacitás a szekunder tekercs tetején található legtöbbször, ami sokszor alumíniumból készül. A tetőkapacitás nem más, mint egy toroid formát felvevő fém. Az elkészítése egyszerű. Alufóliát kell feltekercselni olyan formájúra, így megnő a szekunder kapacitása. Ezt gyakran alumíniummagnak hívják. Ha tetőkapacitásnak egy hegyes tárgyat használunk, akkor megfigyelhetjük az úgynevezett koronakisülést.

A Wardenclyffe erősítő adó nagyon jól ismert Tesla szabadalmai és a különböző fényképek alapján. Az erősítő adó nem ugyanaz, mint a Tesla-tekercs. Az erősítő adónak ugyan a Tesla-tekercshez hasonlóan egy kis menetszámú primer és egy nagyobb menetszámú szekunder tekercse volt, de ezek már jóval szorosabban voltak csatolva egymáshoz, így sokkal kisebb volt a veszteség, nagyobb lett a hatásfok. Ebből eredően az elsődleges szikra enyhítéséhez jóval szigorúbb szabályokat kellett alkalmazni a primer és szekunder tekercsek között.

Ezen kívül a fő oszcillátort alkotó két nagy tekercsen kívül Tesla egy harmadik tekercset is alkalmazott, amit "extra tekercs"-nek nevezett. Tesla az erősítő adóval folytatott kísérletei során folyamatos és megszakított hullámokkal dolgozott.

Tesla a váltóáram népszerűsítésével és használatával lett leginkább népszerű. Az eredeti Tesla tekercs is váltakozóárammal működött, nem túl jó hatásfokkal. Ma már léteznek a félvezetős FET-es, illetve IGBT-s tekercsek, amiknek sokkal jobb a hatásfokuk. A kettő között foglalja el helyét az egyenáramú, de nem félvezetőkből megépített meghajtással rendelkező, alapvetően nagyfeszültséget igénylő DCTC.

A legegyszerűbb DCTC meghajtása áll egy nagyfeszültségű transzformátorból (esetleg egy hozzá készített feszültség sokszorozóból), egy egyutas, kétutas, vagy graetz egyenirányításból, és egy hozzá tartozó nagyfrekvenciás fojtásból. Fontos, hogy az egyenirányítás diódái nagyfrekvenciások legyenek. A hálózat irányában zavarszűrőket kell elhelyezni, hogy a hálózat felé ne jusson vissza semmiféle nagyfrekvenciás komponens, másrészt az ívhúzások miatt zavarná a hálózat működését. A legjobb megoldás, ha az egész meghajtást beletesszük egy Faraday-ketrecbe. A DCTC-nél kötelező a forgó szikraköz használata, mivel ha statikus szikraközünk van, nem fogja feltölteni a kondenzátort, mivel egyenáram szempontjából a kondenzátor szakadást jelent. De a forgó szikraköznél van olyan pillanat, amikor a szikraköz teljesen rövid zárként viselkedik, így az egyenáram fel fogja tölteni a kondenzátort, és a megfelelően kiszámolt sebességgel üzemelő forgó szikraköz épp akkor süti ki, mikor maximum feszültségre töltődött fel a primerköri kondenzátor. Van egy nagy előnye a DCTC-nek, mégpedig az, hogy akármekkora lehet a kondenzátor értéke, a forgó szikraköz sebességétől, és a meghajtó áram nagyságától függően.

Két típusú DCTC létezik, egy a fentebb említett még néhány kiegészítő elemmel, a második az ún. charging reaktoros. Itt ugyan csak 1 elemmel bővül a rajz, mégis nagy jelentősége van. Ha egy nagy értékű induktivitást teszünk a kondenzátor elé , áthalad rajta a kondenzátor töltőárama, amely létrehoz egy mágneses teret, amint feltöltődött teljesen a kondenzátor, viszonylag hirtelen megszűnik a töltőáram, és ezzel megváltozik a mágneses fluxus. A fluxus változása a fojtótekercs meneteiben feszültséget indukál. Ez az x nagyságú feszültség vektorálisan a kondenzátor feszültségéhez fog hozzáadódni. A szikraköznek ilyenkor kell kisütő állásban állnia, és akkor kisütni a kondenzátort, mikor az maximálisan fel van töltve. A tekercs elé viszont kell rakni egy újabb egyenirányítást, hogy megelőzzük, hogy visszafelé szétrobbantsa a meghajtó trafó egyenirányítására berakott diódákat. Képletekkel ki lehet számolni az adatokat:

Váltakozó áramú effektív középérték (szinusz esetén): Ucs = Ueff × √(2) Ahol Ucs = csúcsfeszültség

Töltések áramlása : 1C = 1A × 1s

Kondenzátor töltéskapacitása: Q = U × C [Coulomb]

Kondenzátor energiája: W = (C / 2) × U² [ J ] Joule

Rezonancia frekvencia (Thompson-képlet):

Ezekből a képletekből már meghatározható egy sima DCTC primerköri kondenzátor kapacitása. Példa: Van egy 10 kV feszültségű nagyfeszültségű trafó, ami 100 mA-t képes leadni. Egyenirányítás után a feszültség :

Tehát a primerköri kondenzátort kb. dupla ekkora feszültség elviselésére kell méretezni.

Komoly, akár halálos áramütést is lehet szenvedni. A nagyfrekvenciás részek érintése halálos, csak Faraday-ketrecben lehet biztonságosan megközelíteni a nagyobb frekvenciájú és feszültségű Tesla-tekercseket, vagy (mivel a szekunder egyik vége földpotenciálon van) gondoskodni kell, hogy a megérintő személy a földpotenciáltól megbízhatóan elszigetelt legyen.

A tekercs működés közben a nagyfeszültségű kisülések következtében ózont és nitrogén-monoxidot (nitrogén-oxidot) termel, mindkettő mérgező gáz. Ezért csak jól szellőztetett teremben szabad működtetni.

A szikraköz és a kijövő nagyfeszültségű koronakisülés ultraibolya sugárzást bocsát ki, így ezek hosszas nézése, hasonlóan a hegesztéshez, szemfájást, kötőhártya-gyulladást okoz.

Zavart kelt a rádióhullámokban és más elektromágneses hullámokban, így (a teljesítménytől, feszültségtől és frekvenciától függően) a Tesla-tekercs körzetében (10-100 méterig) zavarja a rádiót, televíziót.

A nagyfrekvencián működő tekercsek soros veszteségi ellenállása nagyobb az egyenáramnál mért értéknél. Ennek oka, hogy a nagyfrekvenciás áram nem a vezeték teljes keresztmetszetén, hanem csak annak külső felületén folyik. Minél magasabb a frekvencia, a vezetésben részt vevő keresztmetszet (tulajdonképpen a behatolási mélység) annál inkább csökken. A vezető keresztmetszet csökkenése miatt a vezeték nagyfrekvencián tanúsított ellenállása megnövekszik. Ez a skin (bőr-) hatás. A skin hatást figyelembe véve a nagyfrekvenciás vezetékeket, tekercseket oly módon készítik, hogy:

az áram által átjárt külső felületet megnövelik több egymástól elszigetelt vezető alkalmazásával. Ilyen például a litze huzal

a réz vezető felületét a behatolási mélységig kisebb fajlagos ellenállású anyaggal (pl. ezüst) vonják be, ezáltal csökkentve a vezető keresztmetszet ellenállását

nagyobb teljesítményű alkalmazáskor (több száz kW-os rádióadók végfokozatai) a tekercset vörösréz csőből készítik, hiszen az áram úgyis csak a cső külső felületén folyik; a cső belsejében hűtő folyadék áramoltatható.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ez a szócikk vagy szakasz A felmerült kifogásokat lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. a szócikk vitalapja részletezi ( vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont!Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás.

# data[].attributes.attachment_link.title
Villám kialakulása és norma szerinti villámvédelem 1 rész