# data[].attributes.body
5.5

Hade vårt utsläpp av koldioxid försvunnit så hade vi inte överstigit jordens biokapacitet.

5.9

Genomsnittseuropéns fotavtryck är nästan 1,5 av Europas biokapacitet.

# data[].attributes.body
5.11

Nackdelarna med ekologiskt fotavtryck: det tar inte hänsyn till hur mycket kemikalier och gifter som släpps ut och den biologiska mångfalden. Fördelarna: det är ett bra mått att använda för få en överblick på hur jorden mår och hur mycket av de resurser som finns räcker under året. Man kan även se och jämföra den ojämna fördelningen mellan dessa resurser på olika platser runt om på jorden.

# data[].attributes.body
5.8 Co₂-yta är den markyta som skulle krävas föratt kunna absorbera koldioxidutsläppen.

# data[].attributes.body
1.11 När fosfor mängden når maxgränsen (peak fosfor),

så kommer vi alla kämpa om det lilla som finns kvar,

detta kommer skapa konflikter.

Fosfor behövs för att odla mat, därför är det viktigt

# data[].attributes.body
1.13 Hållbar utveckling betyder att vi inte kan använda mer resurser än vad vi har tillgång till, för då kommer inte jorden att hålla i längden. Det kan bli konflikter eller krig, eftersom den sociala aspekten inte är hållbar.

# data[].attributes.body
1.4 Det innebär att man överanvänder en tillgång

så mycket att produktionen minskar vilket leder till

att vissa arter kan dö ut.

# data[].attributes.body
1.6

Befolkningens storlek, resursanvändningen

per person och effektiviteten i resursanvändningen.

# data[].attributes.body
4.11

För att solljus gör att halterna av ozon blir riktigt höga, och på sommarn

är det mer solljus än resten av året. Det är då vi människor är ute ofta och växterna har sin växtperiod.

# data[].attributes.body
De svenska utsläppen av koldioxidekvivalenter blir 25-35 % högre ur ett konsumtionsperspektiv jämfört med ett produktionsperspektiv.

Det beror på att vi konsumerar mer varor som medför utsläpp vid produktionen utomlands än varor som vi själva producerar för export.

# data[].attributes.body
5.2

Jorden kan bara producera en mängd förnybara resurser under ett år. Det händer varje år att vi använder slut på dessa förnybara resurser innan året är slut.

Denna dag kallas Earth Overshoot Day och är den dagen vi börjar leva över vår biokapacitet för det året. Eftersom vi gjort slut på våra resurser innan året är slut behövs det mer resurser än vad vi egentligen har. Man säger att vi behöver ungefär ett halvt jordklot till för att alla vi människor ska kunna konsumera på denna jord.

# data[].attributes.body
5.4

CO2-yta, åkermark, betesmark, produktiva hav och sjöar, skogsyta och bebyggd yta.

# data[].attributes.body
5.10. Vi går mot en ohållbar riktning när det gäller resursanvändning. Vi använder mer yta och resurser än vad jorden hinner återskapa. Man tar inte hänsyn till miljöproblem utan man fortsätter att öka dem, som t.ex. biologisk mångfald och övergödning, saker som detta ökar biokapaciteten. En annan viktigt faktor som orsakar biokapaciteten är användning av fossila bränslen och köttproduktionen.

# data[].attributes.body
5.13 Att köpa rosor från ett land med färskvattenbrist kan vara bra för att rosor kräver inte så mycket vatten i "produktion" som andra varor gör men ger mycket inkomster och med pengarna de får kan de importera varor som är mer vatten krävande från ett mer vattenrikt land.

# data[].attributes.body
4.14 Det sägs att det finns tre viktiga faktorer som avgör om en kemikalie är ett farligt miljöhot:

1. Toxicitet - ämnets giftighet, på lång eller kort sikt. 2. Persisten - svår att bryta ner. Vissa toxiska ämnen har långsam nedbrytning vilket gör att de har lång tid på sig att ha giftverkan. 3. Bioackumulerbarhet - egenskapen att ansamlas i organismernas vävnader. Oftast är det fettlösliga ämnen som har denna egenskap och dessa ämnen finns ofta i högre halter ju senare i näringskedjan de förekommer.

# data[].attributes.body
4.10

MKN (miljökvalitetsnormer) är det som talar om vilken nivå på

luftföroreningar som är acceptabel enligt lagen.

Det är främst tre ämnen som överskrider MKN, dessa tre är: partiklar, kvävedioxid

och marknära ozon.

När ämnena överskrider MKN innebär det stora luftföroreningar och människor kan drabbas av lungsjukdomar och hjärt- och kärlsjukdomar.
Detta är vanligtvis ett storstadsproblem, därför drabbas oftast de i storstäderna av dessa sjukdomar.

# data[].attributes.body
5.3 Biokapacitet är ett begrepp som används för att mäta den mängd förnybara resurser som jorden kan producera under ett år. Det råder obalans mellan resursförbrukning och biokapacitet överallt men speciellt i Asien, Europa och Nordamerika.

# data[].attributes.body
3.2

a) Människans hälsa och välbefinnande.

b) De tropiska mangroveträsken, den biologiska mångfalden

c) Genom att inför trängselavgift i en stad minska man miljöpåverkan'

då färre väljer att ta bilen. Alltså vill man genom detta skydda miljön

och klimatet.

d) Växten tränger undan andra arter, kan även skada människan.

e) Man vill skydda de arter som bor i tropisk miljö.

f) Biologisk mångfald, att spara på våra fiskarter.

g) Gifter som släpps ut får konsekvenser för ekosystemet som helhet.

Något som råkar väldigt illa ut är t.ex. skogsproduktion i närheten av

industrianläggningar, speciellt när utsläppen består av metaller,

svavel eller fluorid.

h) För att man försöker minska utrotningen av arter.

i) För att det inte ska bli för många vargar så balansen i ekosystemet

bevaras.

j) Skydda klimatet och miljöpåverkan.

# data[].attributes.body
5.7 Global hektar är enheten för ekologiskt fotavtryck,

och man har tagit fram enheten för att den inte bara tar hänsyn

till hur stor arean är som en vanlig hektar gör utan också hur produktiv en yta är.

T.ex. en hektar jordbruksmark har större värde omräknat i global hektar

än vad en hektar öken har eftersom jordbruksmark är mer produktiv.

# data[].attributes.body
5.6. Man strävar mot det ljusblåa området eftersom att det är där man kombinerar hög mänsklig utveckling och ett hållbart utnyttjande av världens resurser, alltså ett litet fotavtryck.

# data[].attributes.body
Utsläpp av svavel- och kväveoxider omvandlas i atmosfären till svavel och salpetersyra.

Syrorna deponeras med nederbörden och sänker pH-värdet, vilket orsakar försurning.

Försurnings-processen gör att metaller frigörs, och hamnar då i sjöar och vattendrag.

# data[].attributes.body
4.13

Växter som är anpassade att klara sig bäst i kvävefattiga

miljöer konkurreras lätt ut av ”kväveälskande” växter som t.ex. hallon och brännässlor. Detta blir ett hot mot den biologiska mångfalden och artsammansättningen i det området.

# data[].attributes.body
4.5.

Skillnad på växthuseffekt och förstärkt växthuseffekt kan beskrivas såhär:

Växthuseffekten är en grundläggande egenskap hos jordens klimat - den påverkar balansen mellan inkommande solstrålning och utgående värmestrålning. När vi talar om växthuseffekten i samband med klimatförändringar menar vi ofta en förstärkning av den för livet på jorden livsnödvändiga och naturliga växthuseffekten.

En naturlig växthuseffekt har så gott som alltid funnits på jorden, tack vare förekomsten av vissa gaser -växthusgaserna -i atmosfären. Av dessa är vattenångan och koldioxiden de två viktigaste.

Den naturliga växthuseffekten har varierat en del på grund av variationer i klimatsystemets naturliga drivkrafter. Temperaturen och vattnets kretslopp är starkt kopplade. Koldioxiden ingår i kolets kretslopp och påverkas därmed även den av klimatet.

Klimatfrågan handlar om den förstärkta växthuseffekten det vill säga en effekt utöver den naturliga. Människans utsläpp av växthusgaser ändrar atmosfärens sammansättning utöver de naturliga förloppen.Detta bidrar till en störning i klimatsystemet. Klimatförändringen är systemets sätt att utjämna störningen.

Till slut uppstår en ny balans och mängden av utgående värmestrålning från jorden och dess atmosfär är igen lika stor som mängden av inkommande solstrålning. Konsekvensen av detta är en högre temperatur vid jordytan.

# data[].attributes.body
4.3. På sommaren när växterna är gröna så drar de in koldioxid och det blir mindre av det i luften, men på hösten och vintern när det inte finns löv på träden osv, så finns det mer koldioxid i luften. Man kan säga att biosfären

andas in på våren och sommaren och andas ut på hösten och vintern.

# data[].attributes.body
4.6 Att koppla enskilda väderförändringar till aktuella klimatförändringar är extremt svårt. Vädret handlar om atmosfärens egenskaper och dess förändringar vid bestämda tidpunkter, under ett dygn eller en vecka. Klimat däremot präglas av en sammanställning av vädret under längre perioder och påverkas inte enbart av atmosfären, utan även av havet och markytan.

# data[].attributes.body
4.4

Vi människor släpper ut olika växthusgaser som bidrar till den globala uppvärmningen. För att kunna veta hur mycket utsläpp som kommer från de olika gaserna räknar man gasernas utsläpp som om de vore koldioxid. Den enheten som används kallas koldioxidekvivalenter (CO2 e).  Till exempel: 1 kg av Dikväveoxid räknas som utsläpp av 298 kg koldioxidekvivalenter, eftersom dikväveoxid är 298 gånger starkare växthusgas än koldioxid.

# data[].attributes.body
4.8. Skillnaden mellan Klimatalarmister och Klimatförnekare är att Klimatalarmisterna ofta överdriver farorna med klimatförändringen medan Klimatförnekarna ifrågasätter att människans utsläpp leder till en global uppvärmning. Likheten är att båda parterna blundar för troliga motargument, samtidigt som det båda parterna endast tar vara på information som unnar dem själva.

# data[].attributes.body
4.9

Anledningen till att Montrealprotokollet åtgärdade 1,5 miljöhot är eftersom att de flesta ozon nedbrytande ämnena också är starka växthusgaser och förminskningen av utsläppen av dessa ämnen har inte bara räddat oss från uv-strålning utan även förminskat ökningen av växthuseffekten betydligt mot vad den annars hade varit.

# data[].attributes.body
4.7 När isar smälter av uppvärmningen minskar mängden vita ytor på jorden så avsmältningen ger en förstärkt uppvärmning.

Ett annat exempel är att om tjälen i norra halvklotets tundraområden smälter för att det blir varmare.Då avges den starka växthusgasen metan, vilket ytterligare förstärker uppvärmningen.

# data[].attributes.body
4.2 De viktigaste växthusgaserna som människan påverkar är koldioxid, metan och dikväveoxid (lustgas).

# data[].attributes.body
3.1 Syftet med den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling är att skydda något som man tycker är viktigt att värna om. – Människans hälsa och välbefinnande. – Biologisk mångfald, att vi bevarar en stor rikedom av olika arter av växter och djur. – Ekosystemens förmåga att producera ekosystemtjänster. – Klimatet. – Skydd av material, både moderna och kulturhistoriska.

# data[].attributes.body
5.1 Earth overshoot day innebär att jordens befolkning detta datum har använt alla de resurser som jorden kan återproducera under ett år, inklusive den yta som krävs för att förse oss med mat, produkter och energi.

# data[].attributes.body
4.1 Miljökvalitetsmålen beskriver ett önskvärt tillstånd i miljön inom 16 områden. Syftet är att detta önskvärda tillstånds skall uppnås genom lagstiftning och andra åtgärder . Vi som lever nu u skall lämna efter oss en ”bra miljö” till kommande generationer.