# data[].attributes.body
Romà es va dividir en  dues parts l’any 395, en la part oriental va sobreviure fins que va ser ocupat pels turcs al segle XV. L’Imperi Bizantí te aquest nom per la  capital Constantinoble, denominada  Bizanci, que ocupava el territori de  península de Turquia, i va passar per diverses etapes .Durant el regnat de Justinià , va aconseguir la seva màxima esplendor i va recuperar part dels territoris perduts. En el segle VII els musulmans van conquistar diverses províncies bizantines, deixant l’imperi reduït al territori de l’Àsia menor i al’àrea dels Balcans.l’imperi va anar perdent  territoris en mans dels normands, búlgars i turcs. i van  conquerir Constantinoble l’any 1453, al’Imperi Bizantí.

# data[].attributes.body
En el segle VI, l’imperi va arribar a
la màxima esplendor amb Justinià I (527-565).
En el segle VII, els musulmans varen conquerir les províncies més riques i varen reduir considerablement el seu territori.
Des de mitjan segle XI, Bizanci va travessar una crisi profunda. Finalment, els
turcs varen conquerir Constantinoble (1453) i posaren fi a l’imperi.

# data[].attributes.body
El govern de l’Imperi Bizantí requeia en la figura de l’emperador, que des del
segle VII va adoptar el títol grec de basileu. Per governar, s’ajudava de
nombrosos funcionaris i d’una legislació basada en el dret romà.

L’administració es va organitzar en províncies (Themas) dirigides per un cap
polític i militar.

# data[].attributes.body
- L’agricultura era la base de l’economia bizantina. La majoria de les terres eren
latifundis, grans propietats que pertanyien a la noblesa i als monestirs i les treballaven els serfs.
- L’artesania va elaborar articles de luxe, com teixits de seda, tapissos, orfebreria,
marfils i esmalts.
- El comerç es va beneficiar de la situació  de Constantinoble entre Europa i Àsia   arribaven seda
la Xina; espècies, marfil i perles de l’Índia; i ambre, pells i blat del nord d’Europa.

# data[].attributes.body
S’organitzava en tres nivells. En el nivell superior es situaven l’aristocràcia i els alts
càrrecs de l’Església. En el nivell intermedi hi havia la resta del clergat. En el nivell més baix hi trobam els serfs i els
esclaus.

# data[].attributes.headline
L’Església bizantina i els seus problemes

# data[].attributes.subject
L’Església bizantina i els seus problemes

# data[].attributes.body
Va exercir una gran influència en la societat bizantina. Estava estretament  amb el poder polític, doncs coronava l’emperador, tenia grans propietats i controlava
espiritualment una societat   que mesclaven religioses   amb les socials. , l’església bizantina va haver de fer front a dos grans problemes:
Les lluites iconoclastes: es van originar quan alguns emperadors varen prohibir ,el culte a les imatges sagrades, o icones,  La prohibició va desencadenar conflictes socials greus entre els segles VIII i IX,
El cisme d’Orient: causat per la rivalitat entre el patriarca de Constantinoble i el papa de Roma  separació entre l’Església occidental o romana i l’oriental, aquesta darrera va
passar a dir-se Església ortodoxa.

# data[].attributes.body
Arquitectura: usaven materials pobres com el maó; columnes com a suport; arcs
semicirculars i cobertes planes o voltades, especialment la cúpula damunt petxines.
Mosaics: decoraven les parets i cúpules de l’interior de les esglésies.
Icones: eren imatges religioses. La majoria estaven pintades sobre taula i solien emprar el daurat en la representació.