# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Testaa, miten hyvin muistat pilkun käyttöä koskevat perussäännöt.

Testi siirtyy koko ruudun tilaan, kun klikkaat oikean alakulman kaksoisnuolikuvaketta. Samaa kuvaketta klikkaamalla pääset pois koko ruudun tilasta. Jos testi ei toimi, kokeile tyhjentää selaimesi välimuisti tai kokeile toista selainta (Firefox, Chrome).

Kun olet tehnyt testin, pääset katsomaan oikeita vastauksia klikkaamalla Näytä ratkaisu -painiketta. Tehtäväsivuilta saat näkyviin lisätietoa, kun klikkaat sivun pientä kysymysmerkkiä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pilkut paikalleen - Kotimaisten kielten keskus

# data[].attributes.attachment_link.description
Testaa, miten hyvin muistat pilkun käyttöä koskevat perussäännöt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Joka vai mikä? - Kotimaisten kielten keskus

# data[].attributes.attachment_link.description
Testaa, kuinka hyvin hallitset relatiivipronomineja joka ja mikä koskevat valintasäännöt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kotimaisten kielten keskuksessa (Kotus) huolletaan suomea ja ruotsia sekä tarjotaan kieli- ja nimineuvontaa. Kotuksessa laaditaan sanakirjoja, jotka kuvaavat nykykieltä sekä kielen vaihtelua ja muutosta. Kotuksen yhteydessä toimivat suomen kielen, ruotsin kielen, saamen kielten, viittomakielten ja romanikielen lautakunnat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Numerot ja taivutuspääte - Kotimaisten kielten keskus

# data[].attributes.attachment_link.description
Testaa, kuinka hyvin hallitset taivutuspäätteen liittämisen numeroon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kotimaisten kielten keskuksessa (Kotus) huolletaan suomea ja ruotsia sekä tarjotaan kieli- ja nimineuvontaa. Kotuksessa laaditaan sanakirjoja, jotka kuvaavat nykykieltä sekä kielen vaihtelua ja muutosta. Kotuksen yhteydessä toimivat suomen kielen, ruotsin kielen, saamen kielten, viittomakielten ja romanikielen lautakunnat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Asiatyyliä vai ei? - Kotimaisten kielten keskus

# data[].attributes.attachment_link.description
Testaa, kuinka hyvin pystyt arvioimaan, millainen ilmaus sopii neutraalin asiatyyliseksi tarkoitettuun tekstiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jakson -otta/oitta- sisältävien verbien oikeinkirjoitus on i:n osalta horjuvaa. Seuraavassa on pääperiaatteet siitä, onko verbissä i vai ei. Joitakin sanakohtaisia poikkeuksia on kuitenkin olemassa.

Oitta-verbit

Oitta-verbejä ovat suomessa ne verbit, joiden rinnalla kielessä on a- tai ä-vartaloinen sana, esim.

raita -> raidoittaa

kirja -> kirjoittaa

terä -> teroittaa

Otta-verbit

Otta-verbejä ovat ne verbit, joiden rinnalla kielessä a) on o- tai ö-vartaloinen sana tai joiden rinnalla b) ei ole mitään samakantaista sanaa. Esim.

a) Rinnalla o- tai ö-vartaloinen sana:

ero -> erottaa

paino -> painottaa

kiilto -> kiillottaa

b) Rinnalla ei samakantaista sanaa tai tapaus on tulkinnanvarainen siten, että rinnalla on sekä a-/ä-vartaloinen että o/ö-vartaloinen sana:

haja ~ hajo|ta -> hajottaa

tietä|ä ~ tieto -> tietää

Myös onomatopoieettis-diskriptiiviset eli ääntä mukailevat ja kuvailevat verbit ovat otta-vartaloisia:

Poikkeus

Jotkin vanhahtavat ja ylätyyliset sanat ovat oitta-verbejä, koska ne ovat vakiintuneet sellaisiksi. Näitä ovat esim. innoittaa, kirvoittaa ja virvoittaa.

Harjoitus

Avaa harjoitus otta- ja -oitta-verbeistä uuteen ikkunaan.

© Arja Lampinen 2005

Seuraavaksi: Vierassanat

# data[].attributes.attachment_link.description
Jakson -otta/oitta- sisältävien verbien oikeinkirjoitus on i:n osalta horjuvaa. Seuraavassa on pääperiaatteet siitä, onko verbissä i vai ei. Joitakin sanakohtaisia poikkeuksia on kuitenkin olemassa. Oitta-verbejä ovat suomessa ne verbit, joiden rinnalla kielessä on a- tai ä-vartaloinen sana, esim.