# data[].attributes.headline
Kriittisiä sairauksia jää toteamatta palvelujärjestelmän hitauden vuoksi

# data[].attributes.subject
Kriittisiä sairauksia jää toteamatta palvelujärjestelmän hitauden vuoksi

# data[].attributes.body
Viime aikoina on noussu mediassa esille erityisesti syöpäsairauksien osalta, että Suomessa ne havaitaan myöhemmässä vaiheessa kuin muissa Pohjoismaissa, mikä heikentää hoitotuloksia ja ennustetta. Tämä ongelma tulee korostumaan myös muissa sairauksissa, ellei se ole nähtävissä jo. Johtuuko sairauksien toteaminen ammattilaisten tai resurssien vähäisyydestä, ammattitaidon puutteesta tms? Tämä vaikuttaa väistämättä erityisesti työikäisten työkykyyn ja laaja-alaisesti muuhun yhteiskuntaan sekä rapauttaa uskoa palvelujärjestelmään ja ammattitaitoon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lääkärit eivät löytäneet Matti Tukian syöpää kuvista – hän sai kuolemantuomion, mutta ei korvauksia hoitovirheestä

# data[].attributes.attachment_link.description
Matti Tukian syöpädiagnoosi viivästyi lääkärin virheen vuoksi. Korvauksia hän ei saa, vaikka Potilasvakuutuskeskus myöntää virheet.

# data[].attributes.body
Arvot ovat koventuneet ja työkyvyttömät, osatyökykyiset, sairaat, iäkkäät ja muut ihmiset leimataan voimakkaasti "hyödyttömiksi", ihmisyydellä ja ihmisoikeuksilla ei nähdä arvoa, vaan kaikkea tarkastellaan kapeasti taloudellisen hyödyn näkökulmasta

# data[].attributes.body
Mielenterveyskuntoutujien sairausperustaisten etuuksien (sairauspäiväraha, määräaik. eläkkeet) ja kuntoutusten käsittelyajat ovat pidentyneet ja linja on selvästi tiukentunut. Entistä useampi on limbossa odottamassa päätöksiä tai jää tyhjän päälle.

# data[].attributes.headline
metsäretket tukemaan ikääntyneiden hoitoa ja hoivaa

# data[].attributes.subject
metsäretket tukemaan ikääntyneiden hoitoa ja hoivaa

# data[].attributes.body
Luontoavusteisuus näkyy mt-hoitotyössä hyvin tuloksin. Ympärivuorokautisen hoivan parissa oleville iäkkäille tarvittaisiin samaa. Mielekäs ja vaikuttava hoitotyö on merkittävä osa sote-henkilöstön pitovoimaa. Ikääntyneiden hoito on selkeä kasvuala nykyisellä väestörakenteellamme. Pitovoiman kehittämiselle on iso tarve.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mennään metsään! Ulkoilu Kaupin metsässä tukee psykiatrian potilaiden hyvinvointia ja työntekijätkin tykkäävät

# data[].attributes.attachment_link.description
Taysin aikuispsykiatrian metsäryhmät lähtevät säännöllisesti lähiluontoon liikkumaan ja havainnoimaan ympäristöä. Ulkoilut Kaupin metsän siimeksessä ovat tuoneet potilaille myönteisiä kokemuksia ja lievittäneet ahdistusta. Henkilöstölle retket tarjoavat uudenlaisen tavan kohdata potilaita.

# data[].attributes.body
Ikääntyneiden matalan kynnyksen palveluohjauksessa ja neuvonnassa kasvaa asiakasmäärä, jotka eivät löydä yhteyttä tarvitsemiinsa palveluihin. Nettiä ei ole, eikä heidän kaipaamaansa puhelinluetteloa. Jos on netti, eivät löydä tietoviidakosta oikeaa palvelua. Asiakkaana usein on myös iäkkään omainen, joka on hukkunut nettiviidakkoon. Ei löydetä oikeaa palvelutahoa, joka kysymykseen vastaisi. Häiriökysyntä kasvaa, kun soitetaan "edes johonkin" hyvinvointialueelta löytyvään numeroon.

# data[].attributes.headline
Etiikka, inhimillisyys ja ihmisten kuunteleminen leimataan Suomessa usein toisen luokan puuhasteluksi.

# data[].attributes.subject
Etiikka, inhimillisyys ja ihmisten kuunteleminen leimataan Suomessa usein toisen luokan puuhasteluksi.

# data[].attributes.body
Päättäjiltä pitäisi löytyä uskallusta sanoa: Nyt minä en ymmärrä, mistä tässä puhutaan, selittäkää tämä konkreettisesti. Meidän pitäisi uskaltaa kysyä, mikä on se yhteiskunta, mitä me tällä teknologialla haemme, Ruckenstein sanoo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Professori Minna Ruckenstein kritisoi teknologia-alaa naisten vähättelystä: "Me miehet ollaan tässä hoidettu nämä kovat koodi- ja raha-asiat".

Helsingin yliopiston professori Minna Ruckenstein kritisoi julkisen sektorin tekoälysuunnitelmia. Tekoäly nähdään oikotienä säästöihin, mutta totuus on usein toinen.

Työntekijä- ja yhteiskuntalähtöinen kehittäminen on unohtunut.

Ruotsalainen Saab otti tekoälyn käyttöön ja lupasi, ettei ketään irtisanota. Tulokset puhuvat puolestaan.

Päättäjien pitää kysyä, minkälaista yhteiskuntaa teknologialla halutaan rakentaa, Ruckenstein sanoo.

Valtiovarainministeriön kansliapäällikkö Juha Majanen maalasi kesällä Helsingin Sanomien haastattelussa pysäyttävän kuvan: koko Suomen julkinen sektori muutetaan toimimaan tekoälypohjaisesti vuoteen 2031 mennessä. Tavoitteena on voimakas julkisen sektorin tuottavuuskasvu ja käytännössä ihmisten korvaaminen tekoälyllä.

Artikkelissa virkamiehen viesti on selvä: tekoäly on se automaatti, jolla säästöt ja tehokkuus puristetaan ulos.

Tulevaisuuden teknologioita ja yhteiskuntaa tutkiva professori Minna Ruckenstein Helsingin yliopistosta kuuntelee tällaista puhetta huolestuneena. Hänen mukaansa kyseessä on vaarallinen ilmiö, jossa teknologian uskotellaan olevan jonkinlainen oikotie onneen.

- Tekoäly on yhtä kuin säästö, tekoäly on yhtä kuin ihmisistä eroon pääseminen. Kukaan ei sano sitä, mutta näin se näyttäytyy, professori Ruckenstein sanoo.

Saab lupasi: Ketään ei irtisanota

Ruckenstein ottaa esimerkiksi ja vertailukohdaksi Ruotsin ja puolustustarvikeyhtiö Saabin. Saabilla tekoäly- ja automatisaatioyksikön vetäjä lupasi työntekijöille, että ketään ei irtisanota.

- Se luo psykologisen ja emotionaalisen turvallisuuden. Kun ihmiset tietävät olevansa turvassa, he uskaltavat itse alkaa miettiä, miten tekoäly voisi auttaa heidän työssään. Kun kerroin tästä suomalaisille johtajille, se kuitattiin ruotsalaiseksi pehmojohtajuudeksi, Ruckenstein kertoo.

Saabin johtajalla oli ajatus, että jos asia tehdään oikein, tuottavuus nouse ja irtisanomisia ei oikeasti tarvita.

- Organisaatio pohti yhdessä, mitä tekoälyn mukaan ottaminen oikeasti tarkoittaa. Siitä syntyi tekoälyn sovelluksia, joita oikeasti tarvitaan tekijälähtöisesti, Ruckenstein sanoo.

- Siellä synnytettään työntekijälähtöisestä otteesta kilpailuetua muihin nähden.

Pitkäjänteinen, ihmislähtöinen kehittäminen on vastakohta "oikotie"-ajattelulle. Tässä ajattelussa teknologia palvelee todellisia tarpeita, eikä ole päämäärä itsessään.

Nokia kutsui 90-luvulla yhteiskuntatieteilijät mukaan

Ruckenstein on omistautunut tutkimaan sitä, mitä tapahtuu, kun tekoäly ja algoritmit kohtaavat todellisen yhteiskunnan.

Hänen tutkimusryhmänsä on analysoinut lukuisia tekoälyhankkeita, joiden lupaukset eivät ole toteutuneet.

Näin käy, kun huolellinen ongelmanmäärittely jää tekemättä, Ruckenstein sanoo.

Yhteiskunnallisen pohdinnan osuus katosi keskustelusta Ruckenstein tutkimusryhmän mukaan 1980-luvun lopussa tai 1990-luvun alussa.

- Tuolloin keskustelusta tuli hyvin vahvasti teknologia edellä menevää, Ruckenstein sanoo.

Hänen mukaansa teknologiasta on tullut laajemmin yhteiskunnassa koko visio ja itse tarkoitus.

Esimerkkinä tästä toimii se, että vielä 1980-luvulla Nokia kutsui johtavia yhteiskuntatieteilijöitä keskustelemaan siitä, miltä "tiedon valtatien" rakentaminen voisi näyttää ja miten kehitys vaikuttaa yhteiskuntaan. Ajatus oli, että yhteiskunta menee eteenpäin, ei vain teknologia.

Kun teknologia on tavoite itsessään, syntyy automaattinen syy-seuraussuhde: tekoäly yhdistyy säästöihin, tehokkuuteen ja toimintavarmuuteen. Ajatellaan, että kun teknologiaa edistetään, hyvät asiat tulevat automaattisesti.

- Ongelma on se, ettei tällaista automaattia tai oikotietä todellisuudessa ole, Ruckenstein sanoo.

"Apotti hidasti lääkäreiden työntekoa"

Paperilla moni teknologiahanke näyttää olevan tehokas ja säästävän yhteiskunnan resursseja sekä rahaa.

Ruckenstein muistuttaa, että todellisuus laboratoriomallien ulkopuolella on toinen. Oletettu tehostamisen määrä ei toteudukaan, koska asioita ei ole mietitty riittävän pitkälle eikä itse tekemistä parhaiden tuntevia tahoja ole aidosti kuultu.

Yksi tällainen teknologiahanke on asiakas- ja potilastietojärjestelmä Apotti.

Jos järjestelmiä tuodaan ylhäältä päin ilman, että työntekijöiden asiantuntijuutta ymmärretään, tuloksena on tehokkuuden sijaan sotkuja, joita pitää korjata.

Minna Ruckensteinin mukaan pelkän teknologian ehdoilla kehittäminen johtaa usein turhaan tekemiseen.

Apotti lupasi kokonaishallintaa, mutta lääkäreiden arjessa se muodostui käytännössä työtä hidastavaksi tulpaksi.

- Apotti hidasti lääkäreiden työntekoa ja hankaloitti sitä. Sehän on epäonnistuminen, koska silloin ei tule sitä tehokkuutta, säästöjä ja toimintavarmuutta, vaan järjestelmä kääntyy käyttäjää vastaan, Ruckenstein sanoo.

Hän korostaa, että mikään teknologiahanke ei koskaan epäonnistu kaikille - joillekin lääkäreille Apotti toimii hyvin, mutta se ei poista ongelmaa.

Esimerkkinä toimivasta lähestymistavasta hän mainitsee Tanskan Århusin, jossa on kunnianhimoinen hiilidioksidipäästöjen nollaamiseen pyrkivä "net zero" -tavoite. Århusissa pohditaan, minkälaista dataa kaupungista tarvitaan, jotta ymmärrettäisiin, miten rakennetaan hyvää kaupunkia.

- Siellä pohditaan sitä, miten asukkaiden maailma saataisiin aidosti mukaan hankkeen kehitystyöhön, jotta käytännön sovellukset eivät olisi vain tekoälyn mallista lähtevää, Ruckenstein kertoo.

- Siellä olisi myös nimenomaan nämä emotionaaliset ja hyvään elämään liittyvät ulottuvuudet ja muut mukana, hän jatkaa.

Olennaista on ihmisen ymmärrys asiantuntemuksensa rajoista

Tällä hetkellä Ruckenstein tutkii tanskalaisen kollegansa kanssa tekoälyn käyttöä rintasyöpämammografiassa.

Ulkoa päin katsottuna röntgenlääkärin työ voi näyttää mekaaniselta kuvien tarkastelulta, jonka tekoäly voisi korvata.

- Tästä syntyy helposti ajatus, että kohta röntgenlääkäreitä ei tarvita. On käynyt päinvastoin: Kun menetelmät kehittyvät, tarvitaan entistä parempia lääkäreitä. Lääkärin asiantuntijuuden ytimessä on ymmärrys oman osaamisen rajoista ja tietty "inhimillinen kosketus", jota ei saa koodattua dataksi, Ruckenstein selittää.

- Kun ulkoapäin katsoo jonkun ihmisen työtä, se voi näyttää paljon yksinkertaisemmalta, kuin se oikeasti on. Varsinkin asiantuntijatehtävissä, jossa asiantuntijuuden ytimessä on myös ymmärrys oman asiantuntemuksen rajoista.

Tekoäly voi löytää vaarattomia muutoksia, jotka aiheuttavat potilaille turhaa hätää ja se voi kuormittaa terveydenhuoltoa vuosia myöhemmin.

Laidasta laitaan - pelko ja hehkutus peittävät todellisuuden

HS:n haastattelussa kansliapäällikkö Majanen myönsi tekoälykehityksen jopa pelottavan häntä.

Ruckensteinin mukaan suomalaisessa tekoälypuheessa pyöritäänkin kahdessa ääripäässä: joko hehkutetaan ilmaisia säästöjä tai maalaillaan uhkakuvia maailmanlopusta ja tekoälyn vallankaappauksesta.

Molemmat tarinat peittävät alleen sen, mitä ruohonjuuritasolla pitäisi tehdä ja pelon ilmapiiri on huonoin mahdollinen alusta uudistumiselle.

Ruckensteinin mukaan vastaus erottelukyvyn puutteeseen löytyy humanistis-yhteiskuntatieteellisestä koulutuksesta, joka opettaa nimenomaan erottelukykyä ja sitä tarvitaan lisää.

- Erottelukykyä ei vain kerta kaikkiaan tällä hetkellä ole riittävästi, Ruckenstein sanoo.

Kun erottelukykyä ei ole, keskustelu jää yksinkertaistaviin tarinoihin: tekoäly on joko hyvä tai huono, datakeskus on joko hyvä tai huono.

Ruckensteinin mukaan asioita ei käydä tarpeeksi konkreettisella ja riittävän monitasoisesti läpi ja se johtaa siihen, että teknologiasta tulee itseisarvo, ei väline.

- Näin käy, koska tekoälyn tarina on se, joka myy.

Minna Ruckenstein peräänkuuluttaa teknolgianhankkeisiin enemmän monitasoista ja rehellistä vuoropuhelua.

Aina tekoälyä ei oikeasti tarvittaisi

Ruckensteinin mukaan usein hyvin yksinkertainen automatisointi voi hoitaa homman ilman tekoälyä.

- Tekoälynä myydään asioita, jotka eivät oikeasti sitä ole.

Miksi päättäjät ja virkamiehet tarttuvat näihin yksinkertaisiin tekoälytarinoihin?

Ruckenstein uskoo, että kyse on siitä, että yksinkertainen tarina on helppo kertoa eteenpäin - ja se antaa hallinnan tunteen tilanteessa, jossa kukaan ei oikeasti tiedä kaikkea.

Tällainen yksinkertainen tarina on professori Ruckensteinin mukaan se, että teknologialla saadaan aikaan säästöjä ja se tehostaa.

Mitä virkamiesten ja poliitikkojen pitäisi sitten tehdä sen sijaan, että ostetaan sokeasti konsulttien myyntipuheita tai pelätään tulevaisuutta?

- Päättäjiltä pitäisi löytyä uskallusta sanoa: Nyt minä en ymmärrä, mistä tässä puhutaan, selittäkää tämä konkreettisesti. Meidän pitäisi uskaltaa kysyä, mikä on se yhteiskunta, mitä me tällä teknologialla haemme, Ruckenstein sanoo.

Hän myöntää, että päättäjälle nöyryys ei ole helppo asia tuoda esille.

- Sillähän ei saa minkäänlaista asiantuntijastatusta.

Kun Ruckensteinilta kysyy, mikä on hänen suurin huolenaiheensa uusiin teknologioihin liittyvässä päätöksenteossa, on vastaus selvä.

- No se tietysti, että päätöksentekijöitä viedään kuin pässiä narussa, hän vastaa.

Etiikka leimataan "naisten puuhasteluksi"

Ruckensteinin mukaan etiikka, inhimillisyys ja ihmisten kuunteleminen leimataan Suomessa usein toisen luokan puuhasteluksi.

- Etiikka laitetaan boksiin ja siitä tehdään jälkiajatus. Ikään kuin niin, että kun me miehet ollaan tässä hoidettu nämä kovat koodi- ja raha-asiat, niin naiset voivat sitten vähän säätää siellä loppuvaiheessa.

Minullekin on lähetetty Wikipedia-artikkeleita automatisaatiosta tyyliin "älähän tyttö nyt juttele asioista, joista et mitään ymmärrä", Ruckenstein sanoo.

Hänen tutkimusryhmänsä tutkii parhaillaan huippuammattilaisia, jotka edistävät teknologian ja yhteiskunnan yhteensovittamista. Tutkittavat ovat melkein kaikki naisia, koska vastaava tekee vain harva mies.

- Se on se, miten järjettömän sukupuolittunutta se on.

Nuori polvi haluaa tehdä toisin

Ruckenstein näkee kuitenkin toivoa - erityisesti nuoremmassa polvessa.

- Nuorilla on todella paljon halua lähteä toisen tyyppisestä, arvopohjaisesta ajattelusta liikkeelle. Monille nuorille on todella tärkeää, että tekoälyä käytetään oikein ja järkeviin asioihin ja otetaan huomioon esimerkiksi ympäristöön liittyvät asiat.

Nuoret näkevät myös teknologian huonoja vaikutuksia omassa elämässään.

- Siellä on mielestäni tosi paljon uudenlaisen yhteiskunta-ajattelun ituja. Miten sen saisi kanavoitua tähän keskusteluun? Jos päättäjät voisivat kuunnella nuorta polvea, sieltä voisi syntyä jotain uutta.

Muokkaus 2.8.2026 kello 16.45: Jutun keskustelu on suljettu ennenaikaisesti kommentoinnin ruuhkautumisen takia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Professori kritisoi päättäjiä: Tekoälystä kerrotaan tarinaa, joka ei ole totta

# data[].attributes.attachment_link.description
Professori Minna Ruckenstein kritisoi teknologia-alaa naisten vähättelystä: "Me miehet ollaan tässä hoidettu nämä kovat koodi- ja raha-asiat".

# data[].attributes.body
Trendin ja signaalin ero riippuu tulkintakehyksestä, ja lasten ja nuorten lisääntynyttä kosmetiikan kulutusta ja kemikaalialtistusta voi jo ilmiönä pitää trendinä, mutta vaikutusten arvioinnin näkökulmasta signaalina.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
JDDonline - Journal of Drugs in Dermatology

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Rebecca Bolen BAa, Tionna Szymanski MSa, Jordanne Nichols MSa, Kayd J. Pulsipher DOb

# data[].attributes.attachment_link.title
Dermatological Safety of Cosmetic Products Marketed to Children: Insights on the Sephora Kids Phenomenon - JDDonline - Journal of Drugs in Dermatology

# data[].attributes.attachment_link.description
INTRODUCTION The “Sephora Kids” phenomenon denotes the increasing trend of children, particularly tweens and teens, using makeup and skincare products marketed by beauty retailers such as Sephora. Although the use…

# data[].attributes.headline
Rokotekattavuuden lasku ja tiedevastaisuuden kasvu  

# data[].attributes.subject
Rokotekattavuuden lasku ja tiedevastaisuuden kasvu  

# data[].attributes.body
"Yhdysvalloissa on tänä vuonna todettu jo yli 2 300 tuhkarokkotapausta. Sairastuneita on jo nyt enemmän kuin koko viime vuonna yhteensä, vaikka viime vuonnakin tehtiin tämän vuosisadan ennätys.

Sairastuneista valtaosa on lapsia, joilla tauti on jälkitauteineen erityisen vaarallinen. Yhdysvalloissakin kuoli viime vuonna kaksi lasta tuhkarokkoon. Ainakin 150 joutui sairaalahoitoon." Myös Euroopassa tuhkarokko on alkanut yleistyä. "THL varoitti jo keväällä samasta asiasta. Se näkyy erityisesti kokonaan rokottamattomien pikkulasten osuuden kasvuna. Päijät-Hämeen hyvinvointialueen tiedotteesta huokuikin ammattilaisten turhautuminen, vaikka yleisesti ottaen rokotekattavuus on myös Päijät-Hämeessä edelleen hyvä. THL:n tilastojen mukaan esimerkiksi vuonna 2023 syntyneistä lapsista kokonaan rokottamattomien osuus on alueella yli kolme prosenttia eli maan keskiarvoa korkeampi. Korkein se on Ahvenanmaalla."

# data[].attributes.attachment_link.title
Pääkirjoitus | Neuvoloista on pidettävä huolta

# data[].attributes.attachment_link.description
Kesällä on taas tullut tietoa, kuinka neuvoloissa ja kouluterveydenhuollossa on havaittu merkkejä kasvavasta rokotekriittisyydestä. Se on jo ongelma Suomessakin, muttei yksin selitä MPR-rokotteeseen kattavuuden laskua.

# data[].attributes.body
Viime aikoina rokotuksia koskevaa tutkimusnäyttöä on kyseenalaistettu julkisesti, yliopistoihin on kohdistunut poliittista painetta, ilmastonmuutoksen kaltaisiin globaaleihin haasteisiin liittyvää tutkimusrahoitusta on leikattu ja asiantuntijoita on syrjäytetty tehtävistään.

Keskeinen kysymys on, kykenevätkö tutkimusrahoittajat, yliopistot ja hallitukset turvaamaan tieteen riippumattomuuden, pitkäjänteisen tutkimusrahoituksen ja näyttöön perustuvan päätöksenteon. Samalla testataan, kuinka hyvin yhteiskunnat pystyvät suojelemaan tiedettä, josta tulevat innovaatiot, terveyden kehitys ja yhteiskunnallinen edistys ovat riippuvaisia.

# data[].attributes.attachment_link.title
From crisis to resilience: five global health shifts to watch in 2026

# data[].attributes.attachment_link.description
After a year of turmoil in global health and the wider development sector we are turning to the year ahead. These are the five trends to watch in 2026.

# data[].attributes.headline
WHO:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden tuki vähenee

# data[].attributes.subject
WHO:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden tuki vähenee

# data[].attributes.body
Kansainvälinen terveysyhteistyö voi tulevaisuudessa olla nykyistä keskitetympää, pienempää ja taloudellisesti tiukemmin ohjattua.

# data[].attributes.attachment_link.title
From crisis to resilience: five global health shifts to watch in 2026

# data[].attributes.attachment_link.description
After a year of turmoil in global health and the wider development sector we are turning to the year ahead. These are the five trends to watch in 2026.

# data[].attributes.headline
Samanaikaisen psyykkisen ongelman ja päihde sairauden hoitaminen

# data[].attributes.subject
Samanaikaisen psyykkisen ongelman ja päihde sairauden hoitaminen

# data[].attributes.body
Yhteistyötä psykiatrian- ja päihde palveluiden välillä tulisi tiivistää. Edelleen potilasta kuljetetaan luukusta luukulle, vaikka apua pitäisi saada heti ja yhdestä paikasta.

# data[].attributes.body
Resurssien kiristyessä ja yt aaltojen pyyhkiessä hoitoalan yli hoitajien työssä jaksaminen on jo pitkään ollut koetuksella. Alan jatkuva kehitys, asiakkaiden tarpeiden ja toiveiden sekä resurssien välinen ristiriita ja laaja työnkuva ovat hoitajille hyvin kuormittavia asioita. Se, että työntekijät pysyvät työkuntoisina, eivätkä ainoastaan pyrkisi selviämään työstään, on tärkeää huomata. Hoitoalan esihenkilöiltä vaaditaan psykologisen johtamisen osaamista, kykyä tunnistaa työssäjaksamiseen liittyviä merkkejä ja ottaa puheeksi huolensa työntekijän jaksamisesta. Olisi tärkeää olla toimivat tukikeinot psykologisen johtamisen tueksi.

# data[].attributes.body
Myös terveydenhuoltopuolella asiakkaat suhtautuvat työntekijöihin yhä vähemmän kunnioittaen. Terveydenhuoltoon tullaan kertomaan, mitä palveluita ja tutkimuksia täytyy tehdä. Ihmisillä on valmiit diagnoosit vaivoilleen. Yhä vähemmän kuunnellaan ammattilaista ja enemmän some trendejä (esim. karnivore ja keto). Mahdollisesti se, että resurssit ovat talouden vuoksi heikentyneet, on vähentänyt luottamusta terveydenhuoltoa kohtaan niin paljon, että asenne on muuttunut oikeuksia puolustavaksi, vaikkei sille olisi aina tarvetta.

# data[].attributes.body
Psykiatrinen sairaanhoitaja on kiinnittänyt huomiota muutokseen ja uuteen ilmiöön, joka on tapahtunut etenkin NEET-nuorten tavoittamisessa. Nuoria ei välttämättä saa kiinni mitenkään, heillä ei ole mitään yhteydenottokanavaa käytössä, ei edes puhelinta.

# data[].attributes.headline
Eriarvoistuminen ja toimintakyvyn muutokset asuinpaikan ja sosioekonomisen taustan mukaan

# data[].attributes.subject
Eriarvoistuminen ja toimintakyvyn muutokset asuinpaikan ja sosioekonomisen taustan mukaan

# data[].attributes.body
Palveluita keskitetään, joukkoliikennettä karsitaan, järjestöavustuksia supistetaan, maaseutu hiljenee... Silti iso osa senioreista asuu edelleen maaseudulla ja pärjäävät siellä mainioisti. Kunnes hiljalleen toimintakyky iän myötä heikkenee, mutta kukaan ei sitä huomaa, sillä kaikki toiminta on siellä taajamassa tai diginä. Koska unohdetaan, että syrjäseuduilla on digiverkkojen katvealueita, pieni eläke ei mahdollista laitteitten hankkimista ja käytön opettelua, hyvinvointialueen palvelukriteerit eivät vielä täyty ja aina on totuttu pärjäämään itse, vaikka sitten vähäisellä ravitsemuksella. Lasten ja nuorten kohdalla puhutaan Koko kylä kasvattaa-ajattelusta, voisiko sen laajentaa tietoisesti myös ikäihmisiin, eli Koko kylä huolehtii?

# data[].attributes.body
"Ranskassa vastakkaisten näkemysten tarkastelu ja niistä keskusteleminen on asetettu koulutuksen ytimeen."

"Filosofian loppukoe on ranskalaisille asepalvelukseen verrattava siirtymäriitti"

# data[].attributes.attachment_link.title
Koulutus | Ranskalaisnuoria kohtasi asepalvelukseen verrattava siirtymäriitti: filosofian koe

# data[].attributes.attachment_link.description
Filosofia on Ranskassa tärkeä asia. Vastakkaisten näkemysten käsittely on ranskalaisen koulutuksen ytimessä, opetusministeri sanoo.

# data[].attributes.body
Suomessa hoitotyön eli koulutetun hoitajan työn arvostus ei edelleenkään ole riittävällä tasolla ja on jopa heikentynyt. Suomessa ollaan pahasti monia muita maita jäljessä hoitajien kliinisten urapolkujen kehittämisessä. Hoitajille ei juurikaan ole mahdollisuuksia edetä kliinisessä työssä eli asiakas- ja potilashoidon rajapinnassa vaan edetäkseen urallaan he joutuvat siirtymään esim. hallinnollisiin tehtäviin. Hoitajien kliinistä osaamista ei hyödynnetä riittävästi eikä heidän uralla etenemistä mahdollisteta - tämä ei ole terveydenhuollon käyttäjän etu eikä myöskään motivoiva tekijä hakeutua/pysyä hoitotyön tehtävissä. Harmillisesti media väheksyy hoitajia pitämällä yllä narratiivia: terveydenhuoltoon pääsy = lääkärille pääsy. Siinä unohtuu kokonaan, että myös hoitajilla ja muilla ammattaiisilla (esim. fysioterapeutti) on keskeinen rooli terveydenhuollossa ja, että monet kansalaiset saavat tarpeitaan vastaavan avun tapaamatta lääkäriä ollenkaan. Suomi on hoitotyön näkökulmasta pahasti verrokkimaitaan jäljessä, ja on hämmentävää huomata, kuinka suomalainen lääkärikunta edelleen väheksyy hoitajia. 2030-luvulle tultaessa terveydenhuoltoa pitäisi demokratisoida ja hierarkiaa ammattiryhmien välillä saada kevennettyä. On välttämätöntä saada hoitotyö houkuttelevaksi uravaihtoehdoksi tai muuten olemme suurissa vaikeuksissa, jotta voimme tulevaisuudessa taata riittävän ja hyvän hoidon toteutumisen.

# data[].attributes.body
Nuorten asenteet liittyen sukupuolirooleihin sekä sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin ovat muuttuneet ahtaammiksi sekä koventuneet ja jyrkentyneet.

# data[].attributes.body
Asunnottomien naisten määrä on lisääntynyt. Monilla asunnottomuuden syynä lähisuhdeväkivalta.

# data[].attributes.body
Matalan kynnyksen palveluissa ja kohtaamispaikoissa tavoitettavien ihmisten taloudellinen ahdinko on pahentunut. Paikat, joissa on tarjolla ilmaista ruokaa, houkuttelevat aiempaa enemmän ihmisiä, ja ruoka ei tahdo riittää kaikille halukkaille. Ihmisillä on nälkä.

# data[].attributes.headline
Japanin vankiloiden vanhukset valitsevat vankilan vapaaehtoisesti köyhyyden ja yksinäisyyden vuoksi

# data[].attributes.subject
Japanin vankiloiden vanhukset valitsevat vankilan vapaaehtoisesti köyhyyden ja yksinäisyyden vuoksi

# data[].attributes.body
Vankila muistuttaa hoivakotia, ikääntyneiden määrä on kasvanut voimakkaasti, yksinäisyys ja köyhyys ajavat rikoksiin, vankila tarjoaa turvaa, osa palaa tarkoituksella eli tekevät rikoksia uudelleen.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Jessie Yeung, Hanako Montgomery, Junko Ogura

# data[].attributes.attachment_link.title
Japan’s elderly are lonely and struggling. Some women choose to go to jail instead | CNN

# data[].attributes.attachment_link.description
The rooms are filled with elderly residents, their hands wrinkled and backs bent. They shuffle slowly down the corridors, some using walkers. Workers help them bathe, eat, walk and take their medication.

# data[].attributes.body
Rahoituksen ja resurssien tiukkuus näkyy siinä, että eri hyvinvointitoimijat ja -organisaatiot pyrkivät työntämään toiselle vastuuta. Yhteistyön ongelmana on esim., että eri hyvinvointitoimijat toivovat HVA:n tuottavan kaikkea, mutta eivät ole itse valmiita antamaan mitään. HVA puolestaan ei pysty tällä hetkellä tuottamaan kuin lakisääteisiä toimia, mitään ylimääräistä HVA ei pysty tarjoamaan, mikä hiertää yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa. Onneksi tämä ei kuitenkaan näyttäydy ihan kaikissa yhteistyötilanteissa -ainakaan vielä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Telememory Launches AI-Based Digital Reminiscence Pilot to Serve Isolated Memory Care Patients

# data[].attributes.attachment_link.description
/PRNewswire/ -- Telememory™, LLC a Kansas City-based telehealth startup that uses AI-based digital reminiscence technology to connect families with their…

# data[].attributes.body
Etenkin nuorten kohdalla olen huomannut, että he valitsevat monesti mieluummin kasvokkain asioinnin etäasioinnin sijaan. Yksi nuori kertoi, että hänen tulee istuttua muutenkin ruudun edessä ihan riittäväsi ja että on kiva, kun on joku syy lähteä pois kotoakin välillä.

# data[].attributes.body
Eri kielisten ikäihmisten hoito ja kohtaaminen

Tulevaisuudessa muiden kuin suomen- ja ruotsinkielisten iäkkäiden ihmisten määrä tulee kasvamaan. Sillä on vaikutusta siihen esimerkiksi muistisairaita kohdataan ja heidän kanssaan kommunikoidaan. Tutkimuksen mukaan perheenjäsenillä, yhteisöillä ja järjestöillä on merkittävä rooli ikääntyneiden maahanmuuttaneiden pääsyssä hoivaan. Kuitenkin järjestöjen mahdollisuuksia on heikennetty, kaikilla ei ole omaisia ja keskustelua perheen roolista hoivan järjestäjänä on nostettu yleisesti esiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Older immigrants and immigrants with dementia face similar barriers to accessing social and medical services

# data[].attributes.attachment_link.description
A recent study by the University of Eastern Finland shows that barriers to accessing social and medical services among older immigrants and immigrants with dementia in Finland are interconnected.

# data[].attributes.body
"Yrityksissä on huolta, että onko meillä osaajia kriisitilanteissa toimittamaan vaatteita sairaaloihin, puolustusvoimille ja viranomaisille."

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin huolestuttavasti kädentaitojen puute näkyy: “Huomaa jo ihan kengännauhojen solmimisessa”

# data[].attributes.attachment_link.description
Heikentyneet kädentaidot alkavat näkyä koulujen lisäksi jo monilla aloilla. Pääsiäisviikolla on vietetty Taidon ja käsityön teemaviikkoa.

# data[].attributes.headline
Isien syrjintä työpaikoilla lisääntynyt vuoden 2022 perhevapaauudiatuksen jälkeen

# data[].attributes.subject
Isien syrjintä työpaikoilla lisääntynyt vuoden 2022 perhevapaauudiatuksen jälkeen

# data[].attributes.attachment_link.title
Työelämä | Vanhempainvapaat aiheuttavat ongelmia työpaikoilla nyt myös isille

# data[].attributes.attachment_link.description
Kahden miesvaltaisen alan ammattiliiton mukaan perhevapaauudistus lisäsi miesten kokemaa syrjintää työpaikoilla.

# data[].attributes.headline
Oikeusvaltion peruspilarit horjuvat ja romahdus tulee lähelle

# data[].attributes.subject
Oikeusvaltion peruspilarit horjuvat ja romahdus tulee lähelle

# data[].attributes.body
Järjestöjen avustusten leikkauslinjausten https://www.stea.fi/stea-avustusten-myontamisen-kriteerit-tiukkenevat-2027/

sekä hyvinvointialueiden oikeusjärjestelmässä tehtyjä päätöksiä koskevan tottelemattomuuden https://yle.fi/a/74-20231847 ilmiöt vihjaavat, että yhteiskunnalliset toimijat, jotka edustavat eri tavoin julkista valtaa ja tekevät päätöksiä, koettelevat oikeusvaltion rajoja. Jos ongelmiin ei pystytä puuttumaan ja tarttumaan, oikeusvaltiojärjestelmä kokee tulevaisuudessa muutoksen. Kun kansalaisjärjestöjen oikeudellinen neuvontatyö vähemmistöille ja vaikeissa sosiaalisissa asemissa eläville ei saa enää rahoitusta, suomalaisessa mallissa tärkeä heikompiosaisten asemaa suhteessa valtioon turvaava käytäntö poistuu. Samaan aikaan virnaomaistoimijat ja -alueet sekä hallinnollisen päätöksenteon systeemit ovat jo koettelemassa oikeuskäytäntöä tottelemattomuudellaan. Kyseeseen voi tulla kierre, joka rapauttaa yksilön asemaa ja turvaa suhteessa julkiseen valtaan (valtioon), vaikkakin perustuslaillisesti julkisen vallan tulisi erityisesti suojella yksilöä. Nämä signaalit ovat vihjeitä siitä, että paikallisesti on löytymässä tahoja, jotka mahdollisesti pyrkivät lähitulevaisuudessa perustuslain muuttamiseen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vuonna 2027 STEA-avustusten myöntämisessä painotetaan kohtaavaa toimintaa. Avustettavalle toiminnalle on oltava todennettu tarve ja sen on oltava tuloksellista. Jatkoavustusta ei vuonna 2027 myönnetä…

# data[].attributes.body
Jos viimeaikaiset "ei-niin-heikotkaan-signaalit" pitävät paikkansa, niin järjestöjen tukea antava toiminta tulee vähenemään radikaalisti vuoden 2027 alusta.

Maahanmuuttaneiden, erityisesti pakolaisten, kotoutumisen ja hyvinvoinnin tuki on tähän asti nojannut hyvin paljon järjestöjen ja hankkeiden toimintaan. Ne ovat tehneet ennalta ehkäisevää työtä ja tarjoneet matalan kynnyksen tukea mm. hyvinvointiin, työllistymiseen ja suomenkielen opiskeluun.

Meillä ei ole tarjolla järjestöjen ja hankkeiden työlle korvaavia toimintoja. Tästä tulee haastetta hyvinvointialueille, joiden tehtäväaluetta mm. ennaltaehkäisevät palvelut ovat, ainakin suunnitelmien mukaan. Nyt tarvtaan vahvistaa maahanmuuttaneille suunnattua tukea ihan peruspalveluihin, huomioiden heidän erityistarpeensa.

# data[].attributes.headline
Luonto osaksi arkea ikäihmisten asumispalveluissa 

# data[].attributes.subject
Luonto osaksi arkea ikäihmisten asumispalveluissa 

# data[].attributes.body
Luontohoiva, luontoyhteys

# data[].attributes.attachment_link.title
Luonto osaksi arkea ikääntyneiden asumispalveluissa – pienillä teoilla iso merkitys - Siun sote

# data[].attributes.attachment_link.description
Siun sotessa käynnissä olevan Luontovuosi-hanketta, jolla ympärivuotisesti tuodaan luonto lähelle asukkaita ikääntyneiden asumisyksiköissä.

# data[].attributes.body
Yhä useammin näkee 1.-2.luokkalaisen ranteessa kellopuhelimen, taskussa olevan älypuhelimen sijaan. Vanhempien asenteet älypuhelimiin ovat pikku hiljaa muuttuneet.

# data[].attributes.headline
Tarve rinnalla kulkevalle työkyvyn tuelle kasvaa

# data[].attributes.subject
Tarve rinnalla kulkevalle työkyvyn tuelle kasvaa

# data[].attributes.body
Monimutkainen ja sanktioiva työttömien palvelujärjestelmä kasvattaa asiakkaiden toivetta ja tarvetta rinnalla kulkevaan sosiaalihuollon työskentelyyn. Palvelujen koordinaation sijaan asiakkaat toivovat ammattilaista, joka tulkkaa palvelujärjestelmää ja auttaa konkreettisesti siinä navigointiin. Tärkeintä on luottamuksellisen suhteen rakentaminen.

# data[].attributes.body
"Sukupolvivastuulaki olisi keino, jolla voitaisiin tukea nuorten heikentynyttä tulevaisuususkoa. Laki myös vahvistaisi tulevien sukupolvien perusoikeuksia muut lajit ja planetaarisen kestävyyden rajat huomioiden."

# data[].attributes.attachment_link.description
Tulevaisuusvaliokunta sai keskiviikkona 22.4. valmiiksi mietintönsä tulevaisuusselonteosta. Valiokunta keskittyy mietinnössään jatkuvien kriisien keskellä elämiseen, monipuoliseen varautumiseen sekä pitkän aikavälin ennakoinnin ja päätöksenteon parempaan yhdistämiseen. Valiokunta esittää Suomeen sukupolvivastuulakia.

# data[].attributes.body
Kun vanhempien mieli on yhä toivottomampi, myös heidän lasten näkymät ja tulevaisuuden odotukset muuttuvat. Kurjuus lisääntyy ja kurjuus lisää yleistä turvattomuutta. Tämä ei enää ehkä liene mikään heikko signaali vaan nähtävissä uutisoinneissa. Miksi välittää yhteisön ja yhteisistä säännöistä, kun meitäkään ei arvosteta tai oleta huomioon.

# data[].attributes.body
Vihamielisyys sosiaalipalvelujen asiakkaiden keskuudessa lisääntyy. Työntekijä edustaa pettänyttä/pettymyksen aiheuttanutta yhteiskuntaa. Riskinä asiakaskunnan lisääntynyt stigmatisoituminen (väkivallan uhka, turvajärjestelyt, jotka leimavat palvelun käyttäjät turvallisuusuhkasi ja työntekjä kokee asiakkaan yhä enemmän myös henkilökohtaiseksi uhaksi), palveleujen hakeminen viivästyy, palvelut viimesijaistuvat.

# data[].attributes.headline
Päihteiden käytön rinnalle tulee yhä moninaisempia riippuvuuksia

# data[].attributes.subject
Päihteiden käytön rinnalle tulee yhä moninaisempia riippuvuuksia

# data[].attributes.body
Päihteiden käytön rinnalla on jo nyt riippuvuuksia, joista vasta on herätty keskustelemaan. Peliriippuvuuden rinnalla on myös muita riippuvuuksia, joihin ei julkiset toimijat ole vielä heränneet.

# data[].attributes.body
Nuoret kaipaavat live-kokemuksia ja kohtaamisia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Phone-Free Events Grow 567% as Consumers Seek Authentic, Offline Experiences

# data[].attributes.headline
Vanhuuteen liittyvä elämävaihe on yhä lyhyempi

# data[].attributes.subject
Vanhuuteen liittyvä elämävaihe on yhä lyhyempi

# data[].attributes.body
Nykyisellään 65-vuotiaat kuuluvat tilastollisesti (monesti) ikääntyneisiin. Eläkeiän nousun myötä alle 70-vuotiaat ovat vielä työikäisiä. Kasvava palvelun tarve - oletus ei voine enää kytkeytyä 75-vuotta täyttäneisiin? Liekö tulevaisuudessa 80-vuotiaatkaan vielä paljon palveluita tarvitsevia? Tällä kansallisella tilastollisella asialla on itse asiassa kiire ja uudistusta tulisi kiireesti viedä eteenpäin, jotta 65-69-vuotiaat siirtyisivät "työikäisten" palveluihin.

# data[].attributes.body
"Sandis yhdistää vapaan, lasta kehittävän sensomotorisen leikin, esteettisen ja vastuullisen ympäristön sekä vanhempien viihtyvyyden - ilman ruutuja ja digitaalisia viihdykkeitä"

# data[].attributes.attachment_link.title
ERROR: The request could not be satisfied

# data[].attributes.headline
Oman elämän ennakointivastuu on edellytys palvelujen saanille

# data[].attributes.subject
Oman elämän ennakointivastuu on edellytys palvelujen saanille

# data[].attributes.body
Omaa elämää tulee ennakoida oma-aloitteisesti saadakseen palveluita. Palveluita ei pystytä enää tuottamaan kaikkialle Suomessa, vaan niiden tuottaminen keskitetään, johon asukkaiden tulee sopeutua.

# data[].attributes.headline
Asiakkaat eivät sitoudu kohtaavaan työhön vaan asioisivat mielummin puhelimitse tai digitaalisesti

# data[].attributes.subject
Asiakkaat eivät sitoudu kohtaavaan työhön vaan asioisivat mielummin puhelimitse tai digitaalisesti

# data[].attributes.body
Kirjattu sosiaalialan ammattilaisen kommentti

# data[].attributes.headline
Omia asioita ei voi hoitaa ilman älypuhelinta 

# data[].attributes.subject
Omia asioita ei voi hoitaa ilman älypuhelinta 

# data[].attributes.body
"Vanhemman on pakko valtuuttaa lapsi hoitamaan kaikenlaisia asioita, vaikka hän oikeasti haluaisi hoitaa omat asiansa ja kykenisi siihen ihan hyvin, jos asiat toimisivat muutenkin kuin diginä.”

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitaalisuus | Epätoivo ja avuttomuus yhdistävät satoja tuhansia suomalaisia

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanhusasiavaltuutettu Päivi Topo kuulee suomalaisista tarinoita, joita on vaikea uskoa – moni on täysin avuton. Hän esittää nyt listan asioiden korjaamiseksi.

# data[].attributes.body
Työssä on 1 nuori kerrallaan, 4-5 tuntia kerrallaan. Vanhemmat voivat pitää kesäloman yhtä aikaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kesäloma | Laura Hyvärinen ratkaisi lasten loma-ajan kekseliäästi: Palkkasi kotiinsa nuoria

# data[].attributes.attachment_link.description
Kesällä koulujen loma-aikoina lapsille pitää keksiä turvallista tekemistä usein viikoiksi. Vanhemmat kertovat omista ratkaisuistaan.

# data[].attributes.body
Hikikomoriuden alkuvaiheet ovat nähtävissä terveydenhuollon ja sosiaalityön piirissä. Muusikot luovat tutkimusaineiston pohjalta lauluja yhdessä hikikomorien kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digiajan näkymättömät erakot Suomessa – uusi tutkimus pureutuu sosiaalisesta elämästä syrjäytyneiden hikikomoreiden elämään

# data[].attributes.body
Albaniassa nimitettiin Diella-nimellä kulkeva AI ministeriksi hoitamaan julkisten hankintojen valmistelua ja jopa myöntämistä. Tavoite on kitkeä korruptiota ja rakentaa EU-kelpoista läpinäkyvyyttä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pitäiskö meilläkin vaihtaa hallitukseen AI-ministerit? Albaniassa nimitettiin Diella-nimellä kulkeva AI ministeriksi hoitamaan julkisten hankintojen valmistelua ja jopa myöntämistä.

# data[].attributes.body
“Mayores amigos” -aloite, ideana on yhdistää hoivakodit ja eläinsuojat palvelun kautta Heikot signaalit #30 - Seniorikoirat senioreille - Sauli Hyväri

# data[].attributes.headline
Seniorikommuuneissa ikä ei ole este vaan voimavara

# data[].attributes.subject
Seniorikommuuneissa ikä ei ole este vaan voimavara

# data[].attributes.body
"Seniorikommuuni on yhteisöllinen asumismuoto, jossa ikääntyneet ihmiset asuvat yhdessä tai lähekkäin jakaen tiloja, resursseja ja ennen kaikkea elämää. Jokaisella on oma huone tai asunto, mutta yhteiset tilat – kuten keittiö, piha, oleskelu-, peseytymis- tai työtilat"

# data[].attributes.attachment_link.description
Julkaistu: Kuvittele elämä, jossa naapurit ovat ystäviä, yksinäisyyden tunnetta ei ole ja arki helpottuu ystävien tuella. Tässä ideassa ei ole kyse vain unelmasta, vaan yhä useamman ihmisen…

# data[].attributes.headline
800 vuotta vanha liikuntamuoto voi alentaa verenpainetta

# data[].attributes.subject
800 vuotta vanha liikuntamuoto voi alentaa verenpainetta

# data[].attributes.attachment_link.title
800 vuotta vanha kiinalainen liikuntamuoto voi alentaa verenpainetta – tutkimus

# data[].attributes.attachment_link.description
Perinteinen kiinalainen liikuntamuoto nimeltä baduanjin saattaa alentaa verenpainetta yhtä tehokkaasti kuin reipas kävely, ilmenee tuoreesta

# data[].attributes.attachment_link.title
Älypotkupuku mittaa tarkasti vauvan liikkumistaitojen kehitystä | Helsingin yliopisto

# data[].attributes.attachment_link.description
MAIJU-älypotkupuku tarjoaa uudenlaisen tavan seurata vauvojen liikunnallista kehitystä kotona. Tämän Helsingin yliopiston ja HUS Uuden lastensairaalan yhteistyönä kehitetyn innovatiivisen älyvaatteen avulla voidaan arvioida lapsen motorisia taitoja objektiivisesti ja tarkasti ilman tutkijoiden läsnäoloa.

# data[].attributes.body
Nyt on näkyvissä se, että kehittäminen on hajaantunut. Ei ole oikein tahoa, joka katsoisi kokonaisuuden perään. Kehittämistä tehdään monella tasolla, siiloissa ja yksiköissä. Kuitenkin yhteinen visio tuntuu katovan horisonttiin. Kaikilla on kiire saada integraatio ja kehittäminen toimimaan omalla toimialueellaan. Kuka/mikä taho katsoo laajasti hyvinvointialueen kehittämistoiminnan perään?

# data[].attributes.headline
Sosiaalisten innovaatioiden start up -rahoitus

# data[].attributes.subject
Sosiaalisten innovaatioiden start up -rahoitus

# data[].attributes.body
Julkista taloutta supistetaan ja innovaatiot tarvitsevat jatkorahoitusta niiden alullepanon jälkeen. Sosiaalisten innovaatioiden sijoitusrahoittaminen kehittyy. Rahoitus voi toisaalta mahdollistaa ratkaisujen vaikuttavuuden tutkimisen mutta rahoitusta saadakseen voi olla, että kehittäjän on pystyttävä toisaalta osoittamaan ratkaisunsa vaikuttavuutta, joten vaikuttavuuden todentamisen tukea tarvitaan.

# data[].attributes.body
Järjestöihin kohdistuvat leikkaukset rapauttavat sote-järjestöjen toimintamahdollisuuksia. Julkinen keskustelu muokkaa käsityksiä järjestöissä tehtävän työn tarpeellisuudesta ja vaikuttavuudesta.

# data[].attributes.body
Työikäiset hoivaavat entistä enemmän läheisiään mm. ikääntyneitä vanhempiaan. Vastuu ja huolenpito on vaikea yhdistää työelämään, jonka seurauksena riski uupua.

# data[].attributes.headline
Paljon aikaa kadulla viettävien naisten määrä on kasvanut

# data[].attributes.subject
Paljon aikaa kadulla viettävien naisten määrä on kasvanut

# data[].attributes.body
Naisten osuus asunnottomissa ja päihteiden käyttäjissä on näkyvästi lisääntynyt jalkautuvassa kaduille tehtävässä työssä. Naisia näkyy nyt entistä enemmän. Ja tämä nyt useamman toimijan havaintona tämän kevään ajalta.

# data[].attributes.headline
Nuoret aikuiset ovat kiinnostuneita johtotehtävistä vain, jos ne eivät vaaranna hyvinvointia, vapaa-aikaa tai perhe-elämää.

# data[].attributes.subject
Nuoret aikuiset ovat kiinnostuneita johtotehtävistä vain, jos ne eivät vaaranna hyvinvointia, vapaa-aikaa tai perhe-elämää.

# data[].attributes.attachment_link.title
Työelämä | Suomalaiset millenniaalit välttelevät johtotehtäviä, väittää selvitys

# data[].attributes.attachment_link.description
Deloitten selvityksen mukaan suomalaiset millenniaalit suhtautuvat johtajuuteen passiivisesti, kun taas z-sukupolvi on siitä poikkeuksellisen kiinnostunut. Asiantuntijat suhtautuvat väitteeseen kriittisesti.

# data[].attributes.body
Ammattilainen tietää, mikä olisi eettisesti perusteltua, mutta ei pysty toimimaan sen mukaisesti esimerkiksi ajan puutteen, ristiriitaisten vaatimusten tai rajallisten voimavarojen vuoksi.

# data[].attributes.headline
ikäihmiset keskustelevat AI-avustajien kanssa arjen asioista (reseptit, muistutus, sosiaalinen seura)

# data[].attributes.subject
ikäihmiset keskustelevat AI-avustajien kanssa arjen asioista (reseptit, muistutus, sosiaalinen seura)

# data[].attributes.headline
Terveysdataa kerätään enemmän arjessa kuin vastaanotoilla.

# data[].attributes.subject
Terveysdataa kerätään enemmän arjessa kuin vastaanotoilla.

# data[].attributes.body
Älylaitteet, sensorit ja sovellukset siirtävät painopistettä reaktiivisesta hoidosta jatkuvaan seurantaan.

# data[].attributes.body
Henkilöstö käyttää AI-työkaluja (esim. tekstien muotoiluun tai päätöksenteon tueksi) ilman virallista ohjeistusta.