# data[].attributes.body
Kā mazināt plastmasas piesārņojumu Eiropā?

# data[].attributes.body
https://www.eea.europa.eu/lv/signali/signali-2020/grafikas-informacija/plastmasas-piesarnojums/view

# data[].attributes.body
https://www.eea.europa.eu/lv/signali/signali-2020/grafikas-informacija/plastmasas-piesarnojums/view

# data[].attributes.body
https://www.eea.europa.eu/lv/signali/signali-2020/grafikas-informacija/plastmasas-piesarnojums/view

# data[].attributes.headline
Viens no iemesliem, kāpēc Eiropā strauji aug plastmasas piesārņojums ir tas, ka jau trīs gadus Ķīna un citas Āzijas valstis ir aizliegušas ievest atkritumus no Eiropas, norādīja nevalstisko organizāciju alianses “Rethink Plastic Europe” patēriņa un ražošanas vadītāja Justīne Mello.

# data[].attributes.subject
Viens no iemesliem, kāpēc Eiropā strauji aug plastmasas piesārņojums ir tas, ka jau trīs gadus Ķīna un citas Āzijas valstis ir aizliegušas ievest atkritumus no Eiropas, norādīja nevalstisko organizāciju alianses “Rethink Plastic Europe” patēriņa un ražošanas vadītāja Justīne Mello.

# data[].attributes.body
https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vide-un-dzivnieki/vides-aktiviste-eiropa-plastmasas-piesarnojums-aug-jo-azijas-valstis-aizliegusas-ievest-atkritumus.a404985/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Ar otrreizēji neapstrādājamiem atkritumiem ir jātiek gala pašiem! Vairs nevaram atbildību novelt uz citām valstīm. Plastmasas iepakojumi ir pat lielāks kaitējums videi nekā gaļas industrija. Eiropas ūdenstilpēs plastmasas daudzums pēdējo piecu gadu laikā ir palielinājies trīs reizes," stāstīja Mello.

Plastmasu, kas atrodas upēs un jūrās ir grūti saskatīt, jo liela daļa no tās ir sadalījusies sīkākos fragmentos, veidojot tā saucamo mikroplastmasu. Pētījumi par to ir notikuši arī Latvijas ūdenstilpēs.

Latvijas Hidroekoloģijas institūts pētnieks Juris Aigars norādīja, ka Latvijas ezeros daudz tika konstatētas daļiņas no riepām, tāpat daudz bijis arī polietilēns no maisiņiem un pudelēm.

"Plastmasa ir teju visur. Mums ir sintētiskie apģērbi, ikdienā ejot un kustoties, no mums birst plastmasa.

Tas nonāk gaisā, mēs to ieelpojam, apēdam, izdzeram. Piemēram, ja katrs cilvēks reizi mūžā izmazgā vismaz vienu peldkostīmu - tas rezumējas diezgan iespaidīgā skaitlī. Tās ir tonnas mikroplastmasas, kas nonāk ūdeņos, " stāstīja Latvijas hidroekoloģijas institūta pētniece Inta Dimante-Deimantoviča.

Jebkurš materiāls savā pastāvēšanas laikā nolietojas un kļūst trauslāks, sāk sadalīties skābekļa, gaismas un dažādu citu apstākļu ietekmē, tā veidojot bagātīgu mikroplastmasas klāstu.

"Šīs vielas ir toksiskas, dzīvajiem organismiem kaitīgas un izraisa dažādas nelabvēlīgas sekas. Nav plastmasa jāapēd, lai būtu kaut kāda ietekme. Pietiek ar to, ka tā ir blakus vidē un no tās izdalās vielas," skaidroja Dimante-Deimantoviča.

Turklāt jāņem vērā, ka mikroplastmasa nesadalās pamatelementos līdzīgi, kā to dara organiskie materiāli, piemēram, koks. Plastmasa nesadalās - tā tikai pārvēršas arvien mazākās daļiņās, taču joprojām paliek par plastmasu. Turklāt, kad tā sastopas ar farmaceitisko vielu un pesticīdu klātbūtni dabā, veidojas pamatīgs vielu kokteilis.

Eiropas Komisija 2018. gadā vienojās, ka visam plastmasas iepakojumam līdz 2030. gadam ir jābūt pārstrādājamam. Šogad ir plānots lemt par trešā, sestā un septītā plastmasa veida iepakojumu aizliegumu.

Visā pasaulē plastmasas piesārņojums pēdējo piecu gadu laikā ir pieaudzis par 12% jeb aptuveni 60-100 miljoniem tonnu. Puse no šī apjoma aizsprosto poligonus, piektā daļa tiek pārstrādāta, taču ik gadu simtiem tūkstošu tonnu plastmasas nonāk okeānos. Ja palūkojas uz globālo izmešu daudzumu, plastmasas ražošana veido 8% no kopējām CO2 emisijām.

Mello stāstīja Eiropā pārstrādā divu veidu plastmasas iepakojumus - PET un HDPE (1.un 2.) - tādi iepakojumu veidi kā 3,. 6. un 7. netiek pārstrādāti. Tos sauc par nevadāmajiem atkritumiem, kurus nav iespējams iekļaut aprites ekonomikā.

Kopumā Eiropā pārstrādā tikai 34% no atkritumiem. Iepakojumi, kas rada vislielāko ietekmi uz vidi, jo patērē daudz resursus ražošanā un netiek pārstrādāti, ir PVC (3), PS (6) un tie, kurus apzīmē ar Nr. 7 kā "citi" kategoriju. Pārsvarā šie materiāli tiek izmantoti tikai vienu reizi un tad nonāk vidē, un nav pārstrādājami.
Rakstu sēriju līdzfinansē:

Vides fakti

Kļūda rakstā?

Iezīmējiet tekstu un spiediet Ctrl+Enter, lai nosūtītu labojamo teksta fragmentu redaktoram!

Iezīmējiet tekstu un spiediet uz Ziņot par kļūdu pogas, lai nosūtītu labojamo teksta fragmentu redaktoram!

# data[].attributes.attachment_link.title
Vides aktīviste: Eiropā plastmasas piesārņojums aug, jo Āzijas valstis aizliegušas ievest atkritumus

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ar otrreizēji neapstrādājamiem atkritumiem ir jātiek gala pašiem! Vairs nevaram atbildību novelt uz citām valstīm. Plastmasas iepakojumi ir pat lielāks kaitējums videi nekā gaļas industrija. Eiropas ūdenstilpēs plastmasas daudzums pēdējo piecu gadu laikā ir palielinājies trīs reizes," stāstīja Mello. Plastmasu, kas atrodas upēs un jūrās ir grūti saskatīt, jo liela daļa no tās ir sadalījusies sīkākos fragmentos, veidojot tā saucamo mikroplastmasu.

# data[].attributes.headline
Šodien, dažādu plastmasas izstrādājumu vienreizējās lietošanas un ‘’mešanas ārā’’ kultūras sekas ir vērojamas jūras krastos un okeānos. Plastmasas atkritumi aizvien vairāk piesārņo okeānus un, saskaņā ar pēdējo pētījumu datiem, 2050. gadā okeāni svara ziņā, iespējams, saturēs vairāk plastmasas nekā zivis.

# data[].attributes.subject
Šodien, dažādu plastmasas izstrādājumu vienreizējās lietošanas un ‘’mešanas ārā’’ kultūras sekas ir vērojamas jūras krastos un okeānos. Plastmasas atkritumi aizvien vairāk piesārņo okeānus un, saskaņā ar pēdējo pētījumu datiem, 2050. gadā okeāni svara ziņā, iespējams, saturēs vairāk plastmasas nekā zivis.

# data[].attributes.body
https://www.europarl.europa.eu/news/lv/headlines/society/20181005STO15110/plastmasa-okeanos-fakti-ietekme-un-jaunie-es-noteikumi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kuriem tirgū ir pieejami aizstājēji no alternatīviem materiāliem, noteiks pilnīgu aizliegumu. Aizliegti tiks no plastmasas darināti vates kociņi, ēdamrīki, šķīvji, salmiņi, maisāmkociņi un balonu kātiņi. Aizliegto priekšmetu sarakstā iekļauti izstrādājumi, kas izgatavoti no oksonoārdāmas plastmasas, kā arī ātrās ēdināšanas iepakojumus un ēdiena trauciņus līdzņemšanai, darinātus no putu polistirola.

Attiecībā uz atlikušajām preču grupām, tiks ieviests pasākumu kopums to patēriņa samazināšanai. Noteikumi paredz paplašināt ražotāja atbildību, jo īpaši attiecībā uz tabakas uzņēmumiem, lai stiprinātu ''piesārņotājs maksā'' principu. Šis jaunais režīms attieksies arī uz zvejas rīkiem, lai nodrošinātu, ka ražotāji, nevis zvejnieki, segs ar jūrā nozaudēto tīklu vai plastmasu saturošo zvejas rīku savākšanu saistītas izmaksas.

Tāpat, ir paredzēts ieviest pārstrādātās plastmasas izmantošanas sasniedzamos rādītājus, saskaņā ar kuriem līdz 2025. gadam 25% plastmasas pudeļu ražošanā izmantotā materiāla jāiegūst no pārstrādātas plastmasas. Līdz 2030. gadam šim rādītājam jāpieaug līdz 30%.

Tiks ieviesti plastmasas materiālu savākšanas mērķrādītāji, saskaņā ar kuriem līdz 2029. gadam dalībvalstīm jānodrošina, ka tiek savāktas vismaz 90% dzērienu vienreizlietojamās plastmasas pudeles, piemēram, izmantojot depozīta atmaksas sistēmu.

Tāpat, no ražotajiem tiks prasīts, lai uz dažiem izstrādājumiem būtu nepārprotams standartmarķējums ar brīdinājumu par to kaitīgumu videi, kā arī informāciju, kādā veidā no atkritumiem jāatbrīvojas. Tas attiecināms uz cigaretēm ar filtriem, plastmasas krūzēm, higiēniskajām paketēm un mitrajām salvetēm.

Ir paredzēts arī veikt informētības veicināšanas pasākumus visos līmeņos.

# data[].attributes.attachment_link.title
Plastmasa okeānos: fakti, ietekme un jaunie ES noteikumi | Aktuāli | Eiropas Parlaments

# data[].attributes.attachment_link.description
Vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kuriem tirgū ir pieejami aizstājēji no alternatīviem materiāliem, noteiks pilnīgu aizliegumu. Aizliegti tiks no plastmasas darināti vates kociņi, ēdamrīki, šķīvji, salmiņi, maisāmkociņi un balonu kātiņi. Aizliegto priekšmetu sarakstā iekļauti izstrādājumi, kas izgatavoti no oksonoārdāmas plastmasas, kā arī ātrās ēdināšanas iepakojumus un ēdiena trauciņus līdzņemšanai, darinātus no putu polistirola.

# data[].attributes.headline
2. Mazāks plastmasas daudzums, izstrādes un ražošanas ziņā.

# data[].attributes.subject
2. Mazāks plastmasas daudzums, izstrādes un ražošanas ziņā.

# data[].attributes.headline
3. Uzlabosies ekosistēmas un dzīvnieku dzīvesveids būs drošāks.

# data[].attributes.subject
3. Uzlabosies ekosistēmas un dzīvnieku dzīvesveids būs drošāks.

# data[].attributes.headline
1. Būs cilvēki, kas neievēros dotos aizliegumus, jeb tas ir apšaubāms fakts, ka situācija uzlabosies.

# data[].attributes.subject
1. Būs cilvēki, kas neievēros dotos aizliegumus, jeb tas ir apšaubāms fakts, ka situācija uzlabosies.

# data[].attributes.headline
3. Problēmas ar ražošanu, jo mikroplastmasa ir svarīgs elements ražošanā.

# data[].attributes.subject
3. Problēmas ar ražošanu, jo mikroplastmasa ir svarīgs elements ražošanā.

# data[].attributes.headline
1. Katru gadu plastmasas piesārņojums kļūst vien lielāks.

# data[].attributes.subject
1. Katru gadu plastmasas piesārņojums kļūst vien lielāks.

# data[].attributes.headline
2.Atkārtotā pārstrāde, mikroplastmasas aizgliegšana var būt vieni no risinājuma variantiem.

# data[].attributes.subject
2.Atkārtotā pārstrāde, mikroplastmasas aizgliegšana var būt vieni no risinājuma variantiem.

# data[].attributes.headline
3. Ja aprobežot plastmasas izmantošanu un veicināt tās pārstrādi, var samazināt tās izplatīšanos, kā piesārņojumu.

# data[].attributes.subject
3. Ja aprobežot plastmasas izmantošanu un veicināt tās pārstrādi, var samazināt tās izplatīšanos, kā piesārņojumu.

# data[].attributes.headline
4. Cīnoties ar šo piesārņojumu jau daudzus laikus, iespējams ar šiem aizliegumiem un risinājumiem, var būt par maz.

# data[].attributes.subject
4. Cīnoties ar šo piesārņojumu jau daudzus laikus, iespējams ar šiem aizliegumiem un risinājumiem, var būt par maz.