# data[].attributes.body
Hvilke faglige udfordringer ift. ADL oplever I at kunne komme ud for som SSA?
- Det hele er delt i 2, personlig.
Jeg synes de personlige, for der er lidt intimitet i.

Hvilke arbejdsopgaver hænger sammen med ADL som SSA?
- De psykiske, fysiske og socialt ift. involvere pårørende.
- Tænker på borgerens evne, så synes jeg det er lidt problematisk hvis borgeren er totalt immobil, så kræver det andre former for kommunikation.
- Det hele hænger sammen

Hænger teori og praksis sammen?
- Det gør det på et eller andet niveau. Der skal være tid til refleksion, det er godt at planlægge, at man ikke har så mange borgere, så man kan reflektere, hvad er gået godt og hvad er gået dårligt.
- Refleksion er en stor del af det, så man kan sætte de to ting sammen tværfagligt og involvere andre.

Hvilke teorier anvendes oftest i den første praktik?
- Det kan jeg ikke huske. De praktiske ting først.
- Det var lidt svært som udekørende, fordi der er forskelige borgere, da der skal dannes en relation.
- Man kan godt få lov at komme ind for at yde den hjælp man skal.

Hvordan inddrages kommunikation i arbejdet med borgeren i det daglige arbejde?
- I første omgang skal man møde borgeren, så man ved hvad man skal arbejde med, observation, man har forberedt sig ift. at læse livshistorie, anvisninger ift. handleplaner.
- Du får en viden, praksis viden, som du tager med og når du kommer ind, så prøver du at arbejde ud fra kommunikations teorier.
- Man oplever borgeren i forskelige situationer, så man skal vurdere ift. hvilken situation man er i.
- Man skal hele tiden gå og genoverveje hvad man siger ift. den givne situation, så det ikke bliver en rutine.

Hvilke funktionsnedsættelser oplever I oftest giver udfordringer ift. ADL?
- Nu har jeg jo ikke arbejdet så meget endnu, men ift. den første praktik.
Man bliver klædt på til det, så når man kommer ind skal man have tid til at vurdere hvad det er, også fordi der er nogle borgere man skal være 2 om. Der er en masse koordinering, så jeg synes ikke det er svært med nogen, for der er redskaber, hjælpemidler, arbejdsmiljø.

Hvilke typiske ADL ser I?
- vedvarende sygdom, de fleste har demens. Jeg har oplevet lidt af hvert fra immobil borgere, til nogle der skal have rehabilitering. Der er nogle, der får lidt mere og nogle skal rådgives og hjælpes mundligt.
- Det kan være opgaver som nedre og øvre hygiejne, påklædning.

Hvordan motiverer du borgeren til at udføre daglig ADL-aktiviteter?
--> Hvordan vedligeholder du borgerens motivation?
- Ift. borgerens egen mestring og lyst til at gøre noget.
- Jeg ser altid en lyst hos borgeren til at gøre noget, uanset hvor meget på tværs borgeren kan være.
Der vil altid være noget motivation.
- Man prøver at få indblik i borgerens livssituation og livshistorie og finder situationen man er i, der er også nogle borgere, som bliver trætte af man bruger samme retorik.
- Det er meget vigtigt at man er autentisk ift. borgeren.
- Vedligeholder ved: Ved demens skal man genstarte hele tiden. Ved somatisk sygdom, når de kender dig i forvejen, kan de se det er ham jeg har haft sidst, og derfor bliver det vedligeholdt. - Relationen til borgeren er det vigtigste. Så de føler sig set og hørt.

Hvilke regler, rammer og lovgivning kommer man i kontakt med som SSA?
- Sundhedsloven og serviceloven.

Hvilke udfordringer kan der opstå i arbejdet som SSA?
- ift. at komme som ny, er det vigtigt at man har en kontaktperson, som man kan få fat i. Den eksisterer ikke hele tiden, man mangler kontakt.
- Nexus, man mangler grundig viden, så dem der vil og har motivation til at se mere, har muligheden for det. De begrænser læren, da de vil have alle skal køre det samme og det ikke bliver differenceret.

# data[].attributes.body
-Toiletbesøg
-Gangfunktionsnedsættelse

# data[].attributes.body
MOHO, ICF, Virginia 12 grundlæggende, ADL, P-ADL, Antonovsky mestring, Funktionsevne, Behovspyramiden, Rehabiliteringsplan, Sundhedsfremme, Egenomsorg Orem, Patientinddragelse,

# data[].attributes.body
Maslows behovspyramide er en model, der dækker fem forskellige behov, som mennesket altid har stræbt – og altid vil stræbe – efter at opfylde i livet. Det strækker sig fra de grundlæggende fysiske behov, der handler om ren overlevelse, til de mere selvrealiserende behov, hvor der bliver overskud til udvikling.

# data[].attributes.body
https://mm.tt/2595227217?t=QrxTw72RE9

# data[].attributes.body
Aktiviteter i almindelig daglig livsførelse og omfatter hverdagsaktiviteter.
PADL: omfatter personlige hverdagsaktiviteter
- personlig hygiejne
- toiletbesøg
- påklædning
- spisning
IADL: omfatter leg og fritidsaktiviteter samt arbejde.
- tøjvask
- madlavning
- skovle sne
- tage på arbejde
Leg og fritidsaktiviteter handler om at være nysgerrig og undersøgende, at lære nyt, at bruge sin fantasi, dyrke sport, lave spil og kreative aktiviteter.

# data[].attributes.body
Virginia Hendersons behovsteori:

Henderson mente, at alt for mange fremtrædende sygeplejersker ikke formidledes deres budskab klart nok.

Ifølge Henderson er sygeplejersken til for patienten og ikke for at være lægens assistent, og patientens

grundlæggende behov er det centrale i sygepleje.

Det, der kendetegner en behovsteori, er, at alle mennesker som udgangspunkt har grundlæggende behov, der

skal tilfredsstilles.

Hendersons 14 behovsområder:

1. At trække vejret (respiration)

2. At spise og drikke (ernæring)

3. At udskille kroppens affaldsstoffer

4. At gå, sidde og ligge, at bevæge sig fra en stilling til en anden (mobilisering, indtagelser af

stillinger)

5. At sove og hvile

6. At vælge tøj, at klæde sig på og af

7. At regulere legemstemperaturen (varmeregulering)

8. At holde kroppen ren og soigneret, at beskytte hud og slimhinder (personlig hygiejne)

9. At undgå farer i omgivelserne, at undgå at skade andre (sikkerhed og trykhed)

10. At kommunikere med andre ved at udtrykke følelser, behov, bekymringer eller meninger

11. At praktisere egen tro og egne værdier

12. At arbejde eller være engageret i produktiv beskæftigelse.

13. At foretage rekreative aktiviteter

14. At lære, at opdage, at udvikle sig

Behovsområderne er universelle, hvilket vil sige, at de er gældende for alle mennesker og i alle former for

omgivelser, dvs. i eget hjem, på hospital, i skoler, på arbejdspladser eller på plejehjem m.m.

# data[].attributes.body
Menneskers helbred er ikke statisk, men en fortsat udviklingsproces.
Jo stærkere oplevelsen af sammenhæng er, jo sundere er vi, fordi det gør os i stand til at kunne håndtere de begivenheder, vi udsættes for gennem livet.
Oplevelsen af sammenhæng består af begribelighed, håndterbarhed og meningsfuldhed.
For at kunne håndtere en given situation må belastningen ikke overstige vores evne til at håndtere situationen - vores håndterbarhed. Det er det, Antonovsky kalder belastningsbalancen. Belastningen skal balancere. Der skal være balance mellem de krav vi møder, og de resurser, vi har.
En sygdom kan ændre belastningbalancen, og så skal håndterbarheden genopbygges, så der igen er balance mellem hverdags krav og evnen til at håndtere dem.

Mestring, coping, fagudtryk anvendt om de strategier og fremgangsmåder, en person eller en familie bruger for at mestre, dvs. klare eller håndtere nye, svære og truende situationer.

# data[].attributes.body
Toilet med Douche (33.945kr)
--> Geberit AquaClean Mera | Comfort Bidettoilet | Køb her! (gloriamundicare.com)

Letvægtsrollator, indendørs (1895kr)
--> Trust Rollator - Køb TrustCare Let´s Go Indendørs Rollator Her (gloriamundicare.com)

# data[].attributes.body
MOHO

MOHO - Kielhofners model for menneskelig aktivitet består af fire elementer: vilje, vanedannelse, udøvelseskapacitet og omgivelser, og forklarer hvordan en person engagerer sig i aktivitet som et resultat af det dynamiske og gensidige samspil mellem dem.

# data[].attributes.body
Rollator lav vægt
--> https://hmi-basen.dk/r11x.asp?linkinfo=47039

Toiletforhøjer med armlæn
--> https://www.livetsomsenior.dk/toiletforhoejer-med-armlaen?gclid=CjwKCAiA85efBhBbEiwAD7oLQPCmouUiXteH2IQvvBTmWuITg_fCSby0YmGYvyRsoKqUE0wP2onEQxoC-oAQAvD_BwE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DanDomainWebShop5Favorites

DDCookiePolicy-consent-functional

DDCookiePolicy-consent-statistics

DDCookiePolicy-consent-tracking

shop6TipBotFilterRandomStringValue

shopReviewRandomStringValue

Bevarer brugertilstand på tværs af side forespørgsler.

Bevarer brugertilstand på tværs af side forespørgsler.

Bevarer brugertilstand på tværs af side forespørgsler.

Denne cookie bruges til at lagre den besøgenes personlige oplysninger, disse er nødvendige når der udføres transaktion er på hjemmesiden . Cookien er nødvendig for at gøre transaktionen sikker.

Bruges af funktionen favorit produkter

Bruges til at gemme cookie samtykke

Bruges til at gemme cookie samtykke

Bruges til at gemme cookie samtykke

Bruges til at gemme cookie samtykke

Bruges til at gemme cookie samtykke

Bruges af funktionen tip en ven

Bruges af funktionen produkt anmeldelser

Anvendes af Google AdWords til at gentage annoncer for besøgende, der sandsynligvis vil konvertere til kunder baseret på den besøgendes onlineadfærd på tværs af websteder.

Bruges af Google til at tilpasse visning af annoncer

Bruges af Youtube til afspilning af video

Bruges af Youtube til afspilning af video

Bruges af Youtube til afspilning af video

Registrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden .

Anvendes af Google Analytics til at drosle hastigheden på antallet af forespørgsler til serveren

Registrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden .

Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.

# data[].attributes.attachment_link.description
DanDomainWebShop5Favorites DDCookiePolicy-consent-functional DDCookiePolicy-consent-statistics DDCookiePolicy-consent-tracking shop6TipBotFilterRandomStringValue shopReviewRandomStringValue Bevarer brugertilstand på tværs af side forespørgsler. Bevarer brugertilstand på tværs af side forespørgsler. Bevarer brugertilstand på tværs af side forespørgsler. Denne cookie bruges til at lagre den besøgenes personlige oplysninger, disse er nødvendige når der udføres transaktion er på hjemmesiden .

# data[].attributes.body
Kroppens funktioner og anatomi:
Funktioner=fysiologiske og mentale funktioner i kroppen.
Anatomi= Arme, ben, organer mm.

Aktivitet og deltagelse:
Aktivitet= er en udførelse af en handling eller opgave, og beskriver funktionsevne på individ niveau.( ADL)
Deltagelse= Er personens involvering i dagligdags livet, og beskriver funktionsevnen på samfunds niveau.
At kunne gå er en aktivitet, men at kunne gå ud at handle er deltagelse.

Omgivelsesfaktorer:
Fysiske, sociale og holdningsmæssige omgivelser. Der er fremmende eller begrænsende omgivelsesfaktorer. Fysiske omgivelses faktorer, kan være ramper til kørestolsbrugere, det er en fremmende faktor.
Sociale faktorer, kan være et godt fællesskab på plejehjemmet, det er en fremmende faktor.

Holdningsmæssige faktorer:
Hvordan andre mennesker eller samfundet opfatter een.
Det er stor forskel på at blive set som "rablende skør", eller et menneske med en sindslidelse. Eller en Handicappet bare koster samfundet mange penge...Det påvirker personens funktionsevne, da de ofte trækker sig fra det sociale.

Personlige faktorer:
Mestringsevne, erfaring, alder, køn osv.

# data[].attributes.body
sunhedsfremme handler om at bevare og forbedre sundheden og det bliver brugt når man snakker om bedre livsstil.

Fokus på livskvalitet og deltagelse i samfundslivet samt de faktorer der understøtter menneskets sundhed og velvære.

# data[].attributes.body
I arbejdet som sosu arbejder vi altid med den rehabiliterende tilgang hvor det er "hjælp til selvhjælp".
Målet med tilgangen er at bevare flest mulige evner hos borgeren, så han/hun kan klare sig selv mest muligt. Hvis vi gør det hele, vil de forskellige funktioner til sidst forsvinde fordi kroppen ikke bliver brugt.

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløbet består af 5 faser:

Visitation - borgere, visiteres til et rehabiliteringsforløb, hvis det vurderes realistisk og meningsfuldt, at borgeren kan udvikle eller forbedre funktionsevnen og opnå en mere selvstændig livsførelse.

Udredning - at afdække borgerens behov. For at sikre borgerens aktive deltagelse i forløbet er det væsentligt, at borgeren er motiveret og oplever indsatsen som meningsfuld. Der arbejdes tværfaglig mellem de nødvendige faggrupper.

Målsætning - da det er borgers egne mål fremmer det motivationen hos borgeren. Der skal skelnes mellem langsigtede mål og kortsigtede delmål. Det langsigtede mål skal være det, der er vigtigt for borgeren og det, som borger er motiveret til at forfølge. De kortsigtede mål skal ses som de skridt, der er nødvendige for at nå hen til det langsigtede mål. Den individuelle plan skal indeholde konkrete, realistiske og tidsafgrænsede mål og handlinger. For at sikre effektive forløb er det nødvendigt at sætte tidsgrænser på forløbet, feks. 2-3 mdr.

Målrettede indsatser og opfølgning på mål - for at sikre, at alle faggrupper kender planen og arbejder efter de samme mål, er det en god idé at gøre planen tilgængelig for såvel fagpersoner som borgere og eventuelt pårørende. Den forløbsansvarlige fagperson afgør af den systematiske udredning og individuelle rehabiliteringsplan, hvilke faggrupper der skal inddrages feks. læge, hjemmesygeplejeske, terapeuter, hjemmeplejen.
Der skal løbende ske en vurdering af, hvorvidt borgernes mål skal justeres. Det vil ofte være de kortsigtede mål, der justeres på.

Afslutning - når den tid, der er sat som ramme for rehabiliteringsforløbet, er gået, skal den forløbsansvarlige i samarbejde med borgeren og eventuelt andre fagpersoner følge op på, om borger har nået sit mål og sine delmål. Det er vigtigt at sikre, at de resultater, der er opnået, kan vedligeholdes efterfølgende. En måde at arbejde med dette på er at lave en systematisk overlevering kommunen om borger fortsat skal modtage hjemmehjælp eller ej.

# data[].attributes.body
Grundprincipperne er baseret på viden om, hvad der skal til for at skabe et rehabiliteringsforløb med positive effekter for den enkelte borger - og dermed også bedst mulig udnyttelse af de kommunale ressourcer.

1.Borgerens aktive deltagelse i forløbet:  Det er et centralt element i et rehabiliteringsforløb, at borgeren er en samarbejdspartner og aktivt involveret i forløbet. Det skal være et samarbejde med borger. Succes i et forløb hænger meget sammen med borgers motivation. Det er vigtigt af finde ud af hvilke mål og ønsker borger har og derfra træffe en fælles vurdering mellem fagpersoner og borger. Det gælder om at bringe borgerens egne ressourcer og ønsker i spil.

2.Individuel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov:
Der bør indledes med en tværfaglig udredning af de områder, der er relevante for den pågældende borger. Udredningen danner grundlag for målene med indsatsen.  Mål og indsats i forløbet varierer således fra borger til borger og afhænger af borgerens aktuelle ressourcer og behov samt ønsker for sit eget liv.

3.Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlede livssituation.
Forløbet siget mod at forberede borgerens samlede funktionsevne og kan rette sig mod problemer af både sygdomsmæssig, psykosocial og funktionsmæssigt karakter. Rehabilitering tager udgangspunkt i borgerens aktiviteter i hverdagen. Målet er at ændre de forhold, der har indflydelse på, at borgerens funktionsevne er nedsat, og at han eller hun derfor har behov for hjemmehjælp. Sammen med borgeren finder fagpersonerne frem til, hvilke forhold der kan forbedres og hermed fremme mulighederne for et mere selvstændigt hverdagsliv f.eks. rengøring, indkøb. Det kan også være sociale aktiviteter som at deltage i foreningsliv eller etablere kontakt til netværket, men også træning af kroppens fysiske formåen.

4.Målorienterede og tidsafgrænsede forløb:
Et rehabiliteringsforløb er en målrettet og tidsafgrænset samarbejdsproces, hvor mål og delmål for forløbet defineres og fastsættes i samarbejde mellem borgeren og fagpersonerne. Målene skal være realistiske i forhold til borgerens ressourcer, og indsatserne skal være egnede til at nå målene i samarbejde med borgeren. Forløb er tidsafgrænsede, dvs. at der sættes tidsrammer for det samlede forløb afhængig af borgerens situation og kan være kortere eller længere. Tidsafgrænsningen bidrager til en fokuseret indsats fra såvel fagpersoner som borger samt skaber en gennemsigtighed for borgeren i forhold til forløbet.

5.Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde:
Forløbet forudsætter ofte, at forskellige faggrupper og sektorer samarbejder. Der vil også være forløb som ikke kræver et tværsektorielt samarbejde. For at få de rigtigt faggrupper inddraget er det vigtigt med løbende vurderinger af behovet af inddragelse af faggrupper. Det er vigtigt for den samlede indsats, at sektorerne og de forskellige faggrupper arbejder sammen for at kunne overbringe hinanden borgerens mål og problemstillinger. På den måde sikres det stærkeste videns grundlag for rehabiliteringsforløbet. Alle faggrupper arbejder sammen om et fælles mål.

6.Koordinerende forløb:
For at sikre at indsatsen er hensigtsmæssigt og effektiv, skal der være klarhed over, hvem der har hvilke opgaver og kompetencer i forløbet, borgeren skal opleve et rehabiliteringsforløb, hvor indsatser, mål og hverdagslivet i øvrigt hænger sammen. Dette kan opnås ved at udpege en forløbsansvarlig fagperson - en tovholder for hvert rehabiliteringsforløb som skal koordinere de enkelte faggrupper, enheder og sektorer, men også i forhold til det liv, borgeren lever og ønsker at leve.

7. Planlægning:
Selve forløbet skal planlægges sammen med borgeren med de aftalte mål som det styrende element. Der kan udarbejdes en fælles plan med mål, delmål og handlinger, som alle fagfolk arbejder ud fra. En rehabiliteringsplan, der er tilgængelig for både fagpersoner, borgeren og eventuelt pårørende kan danne udgangspunkt for løbende dokumentation og evaluering af forløbet. Planen bør løbende justeret, så den hele tiden passer til borgerens aktuelle behov. Hvis målsætningen f.eks. ændre sig  fordi borger genvinder sin funktionsevne hurtigere end først antaget skal der laves nye mål og handlinger.

8.Vidensbasering og kvalitet:
Forløbet skal bygge på de metoder, der har størst effekt og de professionelle skal arbejde ud fra den bedste faglige viden og praksis og så vidt muligt anvende, målemetoder mm. Det er vigtigt kontinuerligt at sikre, at man arbejder i overensstemmelse med den aktuelle bedste viden. Det betyder, at den enkelte kommune skal tænke over, hvordan man indretter sin organisation, så der er det bedste grundlag for effektivt at indsamle og udbrede den nyeste viden.

# data[].attributes.body
Borgers gangfunktion har været gangbesværet og med brug af rollator, efter et fald, uden brud, bliver borgeren kørt i kørestol til og fra toiletbesøg.

Borger ønsker at komme tilbage til sin habituelle tilstand.

# data[].attributes.body
Der foregår patientinddragelse når:
- patienten informeres løbende om sygdom og behandlingsforløb
- patienten mødes med en individuel og empatisk tilgang fra de sundhedsprof.
- patienten har medbestemmelse og tager aktivt stilling til behandlingsmuligheder
- patienten behandles med udgangspunkt i sine behov, ønsker og viden
- patienten oplæres til at udføre egenbehandling

# data[].attributes.body
Udviklet teorien om egenomsorg, som tager afsæt i menneskets ønsker om at tage vare på sig selv og sin familie. Tage vare på de funktioner, der er nødvendigt for at vi kan leve i hverdagen. Menneskets evne til at imødekomme sine egne behov. Når mennesket ikke længere kan det, har de behov for sygepleje.

Hendes sygepleje teori består af tre teorier:
1) Teorien om egenomsorg
2) Teorien om egenomsorgssvigt
3) Teorien om sygeplejesystemerne

# data[].attributes.body
talestole

# data[].attributes.body
Forklarer hvad der motiverer mennesker til aktiviteter.
Vi formes af og selv former den aktivitet, vi udfører, dvs. vi præges af omgivelserne, såvel som vi præger dem.
MOHO handler om menneskets motivation for aktivitet og den måde, vi organiserer og udfører aktiviteter på i hverdagslivet. Den forklarer menneskers aktivitet og deltagelse som et samspil mellem mennesker, aktiviteter og omgivelser.
- vilje
- handleevne
- værdier
- interesser
- vaner
- roller
- udøvelseskapacitet ( psykisk -hjerne- krop)
- mentale komponenter
- neurologiske
- muskuloskeletale
- kardiopulmontale

De fysiske omgivelser er hele vores fysiske verden: byer, bygninger, land, natur, plads og de ting, vi omgiver os med.
De sociale omgivelser omfatter de grupper af mennesker, små og større samfund og kulturelle enheder, som vi er en del af og har et tilhørsforhold til.