# data[].attributes.body
Ett personcentrerat synsätt ligger till grund för planeringen av vården. Under vårdtiden så har alla vårdaktiviteter samordnats i en gemensam vårdplan som har till syfte att koordinera vårdåtgärder, resurser och resultat. Detta kan göras med hjälp av IT-stödet både synkront och asynkront. Det görs för att använda tid och resurser på ett optimalt sätt samt att säkra patientens vårdkvalitet så man har koll på vad som är gjort, vem som utfört samt vad det blev för resultat.

# data[].attributes.body
Hemsjukvård är hälso- och sjukvård samt rehabilitering som ges i patientens hem. Remiss för hemsjukvården skrivs av läkare. (baserat på: https://www.infofinland.fi/sv/livet-i-finland/familj/aldre-manniskor).
Hemtjänst är socialvård exempelvis hjälp med vardagssysslor, till exempel med att tvätta sig, klä på sig och måltider. (baserat på: https://www.infofinland.fi/sv/livet-i-finland/familj/aldre-manniskor).
Sammanhållen hemvård innebär att man gör det möjligt för hemtjänst och hemsjukvård att helt eller delvis kombineras och att personal inom hemtjänsten kan överta vissa arbetsuppgifter som hör till hälso- och sjukvården och personal inom hemsjukvården kan överta vissa socialvårdsuppgifter. (baserat på https://www.regeringen.ax/sites/www.regeringen.ax/files/attachments/guidedocument/malsattningar-och-handlingsplan-for-aldrevarden-pa-aland.pdf).

# data[].attributes.body
Behov:
Individuell vårdgivare som deltar i patientens vård har tillgång till patientens vårdinformation oberoende av vilken organisation de tillhör.
Effekt:
Patientens vård blir säkrare då behörig individuell vårdgivare har korrekt vårdinformation i rätt tid.

# data[].attributes.body
Behov:
Individuella vårdgivare som vårdar patienten dokumenterar på samma ställe i VIS.
Effekt:
Korrekt vårdinformation finns tillgänglig för vårdgivaren, patientsäkerheten ökar.

# data[].attributes.body
Behov:
Vården är fokuserad på patientens behov istället för att utgå från organisationens behov.
Effekt:
Vårdkvaliteten ökar, patienten blir mer delaktig, resursbesparing då utgår enbart från patientens behov. Patientsäkerheten ökar.

# data[].attributes.body
Behov:
Ett personcentrerat synsätt ligger till grund för planeringen av vården.
Under vårdtiden så har alla vårdaktiviteter samordnats och koordineras i en gemensam vårdplan som har till syfte att koordinera vårdåtgärder, resurser och resultat. Detta kan göras med hjälp av IT-stödet både synkront och asynkront.
Effekt:
Tids- och resursbesparing på ett optimalt sätt.
Säkra patientens vårdkvalitet så man har koll på vad som är gjort, vem som utfört samt vad det blev för resultat.
Rätt patient får rätt vård av rätt kvalitet,
på rätt nivå, på rätt plats, vid rätt tidpunkt,
till rätt kostnad.

# data[].attributes.body
Nils är 77 år, han bor ensam i en liten lägenhet på landsbygden. Nils är skild sedan många år och har inga barn. Nils har diabetes, KOL, hjärtsvikt, leversvikt, njursvikt, bensår samt tillfälliga psykiska problem med depression och ångest. Han har hepatit och multiresistenta bakterierna ESBL och MRSA. Nils har sammanhållen hemvård (kommunal hemtjänst + ÅHS hemsjukvård) 3 ggr/ vecka.

# data[].attributes.body
Vid ett tillfälle blir han mycket dålig och andas tungt när hemtjänst kommer till honom. De tar kontakt med hemsjukvården som i sin tur kontaktar akuten. Akuten bedömer att det är bäst för honom att komma dit. Ambulans tillkallas och fältchefen deltar i larmet.

Behov:
Samordnat, organisationsoberoende VIS.
Effekt:
Hemtjänsten har tillgång till patientens vårdinformation redan i hemmet vilket ger dem trygghet i bedömningen av patientens tillstånd och ger dem underlag för att kontakta akuten.
Vården blir personcentrerad då alla har tillgång till patientens all vårdinformation istället för att den är organisationsberoende.
Patienten känner sig tryggare då han vet att hemtjänsten har tillgång till informationen.
Patienten kan göras mera delaktig då hemtjänsten kan diskutera olika lösningar innan beslut på bedömningen tas.

# data[].attributes.body
Hemtjänst dokumenterar aktuell status i den samordnade  vårdjournalen.

Behov:
Samordnad vårddokumentation med ÅHS och kommuner.
Effekt:
Behörig personal kan läsa och dokumentera vårddokumentation i realtid.
Informationen fås snabbt och korrekt.
Patientsäkerheten ökar då alla kan ta del av korrekt information.

# data[].attributes.body
Ambulans och fältchef kommer fram till Nils som klagar på smärtor i vänster arm. Vitalparametrar och EKG tas och skickas automatiskt till akutens läkare. Fältchef ger läkemedel och syrgas på generell ordination.

Behov:
Fältchef och läkare samverkar kring behandlingsordinationer.
Läkaren ser vårdinformationen i realtid, samt ger en skriftlig ordination i VIS.
Prehospitala vården kan kvittera läkemedelsadministration.
Prehospitala vården kan se uppmärksamhetsinformation samt vårdbegränsningar.
Prehospitala vården kan skicka bilder (över tex olycksplatsen) via chattfunktion till akuten på förhand vilket ger akuten en helhetsbild över olyckstillbudet.
Effekt:
Fältchefen gör en mer korrekt bedömning av patientens tillstånd och påbörja adekvat behandling samt få stöd för beslut av akutens läkare.
Patienten får en adekvat och snabb vård. Patientsäkerhet ökar samt prehospitala vårdens arbetsmiljö förbättras då de får bättre arbetsverktyg och kan läsa korrekt information om patienten. Säkerheten ökar för prehospitala vården då de kan se uppmärksamhetsinformation som exempelvis smittsamma sjukdomar.

# data[].attributes.body
Nils åker ambulans till akuten. Han har hög feber, är illamående, har svårt att andas och huvudvärk när han kommer in på akuten.

Fältchefen dokumenterar denna status.

Behov:
Fältchefen behöver kunna göra anteckningen mobilt. Inrapportering före ankomst till akuten ska ske digitalt t.ex. enligt SBAR.
Patienten preinskrivs före ankomst.
Ankomsten kvitteras när patienten anlänt.
Effekt:
Akutpersonalen kan läsa dokumentation som fältchefen skapat före patientens ankomst till akuten.
Akutpersonalen kan iordningställa personalresurser, sal och läkemedel vilket ger ett snabbt handläggande.

# data[].attributes.body
På akuten läser man hemtjänstens bedömning i den gemensamma och samordnade vårdjournalen och fältchefen ger rapport till akutpersonalen om Nils tillstånd.

Behov:
Inrapportering innan ankomst till akuten sker digitalt t.ex. enligt SBAR (Situation, Bakgrund, Aktuell bedömning, Rekommendation).
Patienten skrivs in i VIS  innan ankomst.
Effekt:
Vårdprocessen kan följas från hemmet till specialsjukvården.
Akutpersonalen har på förhand läst korrekt information och kan fördjupa frågorna.

# data[].attributes.body
Akutpersonalen gör en ny bedömning av patientens status, samt dokumenterar planerade och utförda behandlingar och åtgärder i patientens journal. Resultat på laboratoriesvar visas i VIS.

Behov:
Möjlighet till minutdokumentation.
Vitalparametrar överförs automatiskt från medicintekniska produkter och visas i de olika vyer som de behöver synas.
Läkemedelsordination och -administration dokumenteras och signeras digitalt.
Kommunikation mellan laboratoriesystem och VIS.
Effekt:
Minutdokumentationen möjliggör överblick över aktuell status var patienten eller den individuella vårdgivaren än är.
Läkemedelslistan är aktuell och tillgänglig vilket ökar patientsäkerheten.

# data[].attributes.body
Akuten skickar en begäran om radiologisk undersökning till radiologiska kliniken.

Behov:
Kommunikation mellan radiologiska system (RIS/ PACS) och VIS.
Digital remiss/ begäran med vissa obligatoriska fält att fylla i (exempelvis graviditet/ Krea/ Pacemaker/ Uppmärksamhetsinformation).
I röntgenremissen framkommer ev. förberedelser (processtöd).
Att begäran är gjord och när tidpunkt för röntgen ges syns i ett gränssnitt som kan användas för vårdlogistik (anonymiserat).
Effekt:
Effektiv och korrekt handläggning.
Patientsäkerheten ökar då radiologiska kliniken känner till relevant uppmärksamhetsinformation.
Processtöd ger säkrare handläggning och kan minska patientlidande.
Vårdlogistik ger en samordnad, patientcentrerad samverkan kring patientens vård.
Rätt patient får rätt vård av rätt kvalitet, på rätt nivå, på rätt plats, vid rätt tidpunkt, till rätt kostnad.

# data[].attributes.body
Efter de första undersökningarna på akuten läggs Nils in på  medicinska vårdavdelningen där ytterligare provtagningar, röntgen och andra undersökningar görs. Begäran av undersökningar skickas och besvaras. Behandlingar ordineras. Läkemedel ordineras.

Behov:
Alla ordinationer (behandlingar, läkemedel, undersökningar) syns samordnat.
Finns även gränssnitt som kan användas för vårdlogistik (anonymiserat).
Notifiering till avdelningen när man vet att patienten ska skrivas in.
Avdelningen kan då "boka" rum till patienten i logistikvyn.
Effekt:
Samordnad plan med patientens vårdaktiviteter och resursplanering ger effektivare och säkrare vård.

# data[].attributes.body
Ytterligare åtgärder planeras och
koordineras i en gemensam
vårdplan. Det framgår i vårdplanen
vilka åtgärder som planerats, genomförts och utvärderats. Man kan även se vilken enhet och vilken roll samt individ som ansvarar för åtgärderna och när de skall genomföras. Vårdplanen kan visas i sin helhet eller i valda delar. Patientens roll och delaktighet synliggörs.

Behov:
Patientens samtliga vårdbehov ska ligga som grund för den koordinerade vårdplaneringen.
Vårdplanerna görs tillsammans med patienten/ närstående. Vårdplanerna görs personcentrerat utgående från patientens tidigare och aktuella status (även psykisk och social status). Information om patienten ska kunna ses i en vårdlogistik vy.
Effekt:
Resursanvändningen görs tydlig vilket kan ge resursbesparing. Målsättningen blir tydlig.
Patienten får rätt vård i tid.
Patienten blir delaktig i sin vård vilket ger ytterligare hälsoeffekter. Vårdtiden kan ev. förkortas.
Patienten får rätt vård i rätt tid.

# data[].attributes.body
Radiologiska kliniken genomför en lungröntgen på Nils och skickar tillbaka ett svar till vårdavdelningen.

Behov:
Möjlighet att följa upp var remissen/ begäran ligger i hanteringen.
Flera åtgärder kan ses och således göras samtidigt. Radiologiska enheten lägger in tiden för röntgen i VIS, vilken syns i vårdplanen och vårdlogistik vyn.
Digitalt svar på radiologisk undersökning.
Synbart i vårdlogistik vyn när röntgen är gjord och när svar finns tillgängligt samt om svaret kvitterats.
Synligt även om det gjorts vidare konsultation (gällande röntgenbild) utanför ÅHS.
Kommunikation mellan radiologiskt system och VIS (RIS/ PACS).
Effekt:
Effektiv resursplanering.
Snabbare handläggning möjliggör snabbare och korrekt vård.

# data[].attributes.body
Undersökningarna visar att  Nils har en lunginflammation och är uttorkad. Läkaren dokumenterar diagnosen.

Behov:
Skriva diagnos med ICD-10 kod.
Diagnoser samlas och sorteras kronologiskt/ ICD-10 kod/ tidpunkt etc.
Söka efter diagnos med sökfält.
Skriva arbetsdiagnos/ tillfällig/ permanent diagnos.
Korrigera felaktiga diagnoser med förklaring.
Beslutsstöd för att skriva diagnos, då vissa kriterier ska uppfyllas för att kunna ställa den diagnosen.
Koppling till uppdaterad ICD-10; sökfunktion så du kan hitta diagnos.
Effekt:
Koppling mellan diagnos och journaltext gör det enkelt att läsa aktuell journaltext.

# data[].attributes.body
Nils får nu infusion + tillsatser,  och läkemedel intravenöst.

Behov:
Digital läkemedelslista.
Dokumentera både ordination och administration av iv-infusion + ev. tillsatser i läkemedelslistan.
Stöd för iordningsställande (blandbarhet, biverkningar, administreringssätt, etc).
Kvittera/signera både start och avslut av iv-infusion, samt mängd och infusionshastighet.
Systemet ska direkt kunna ta med infusionen i beräkning av vätskebalans.
Ordinera och se läkemedelsordinationer i valbara vyer (alla, öppenvårds- och slutenvårdsordinationer).
Effekt:
Ökar patientsäkerheten då man ser iv-infusioner och andra läkemedel på samma ställe.
Alla som har tillgång till VIS ser samma information gällande läkemedel som patienten fått och som ordinerats.

# data[].attributes.body
Nils allmäntillstånd har försämrats det senaste dygnet. Han har svårare att andas och hans syresättning har försämrats. Detta beror på att han samlar på sig vätska orsakat av hans hjärt- och njursvikt.

Behov:
Dokumentera Nils aktuella status.
Effekt:
Med organisationsoberoende VIS kan alla patientansvariga vårdaktörer följa med Nils hälsotillstånd (inom ramen för integritetsskydd).
Resursplanering kan ske i hemtjänst och hemsjukvård, då de kan följa Nils status och ser om han planeras att skrivas ut. Vårdlogistik stöder aktuella vårdaktörer då de är uppdaterade kring var Nils finns i vårdkedjan samt de åtgärder som planeras för honom.

# data[].attributes.headline
Nils infusion pausas och vätskedrivande sätts in

# data[].attributes.subject
Nils infusion pausas och vätskedrivande sätts in

# data[].attributes.body
Infusion pausas. I samband med detta ordineras och administreras vätskedrivande läkemedel..

Behov:
Pausa läkemedelsbehandling i läkemedelslistan samt skriva orsak till paus eller dosändring.
Ordinera vb läkemedel.
Administrera vb läkemedel. Ev. på generell ordination.
Följa upp och utvärdera läkemedel.
Göra anteckning i läkemedelsbehandlingen, till exempel utvärdering eller orsak till att man avslutat läkemedelsbehandling.
Effekt:
Patientsäkerheten ökar då läkemedelsbehandlingen är aktuell. Minskad dubbeldokumentation - minskad risk för feladministration.
Utvärderingsmöjlighet effektiviserar vården och minskar patientlidande.
Mindre ansvar ligger på patienten då ordinationen finns ordentligt dokumenterad.

# data[].attributes.body
Nils ligger inne i fyra dagar och återhämtar sig väl. Hans andning och syresättning har förbättrats.

# data[].attributes.body
Nils tillfrisknar och det är snart dags att bli utskriven. Den patientansvariga sjukskötaren på avdelningen kontaktar hemsjukvården och avdelningens socialkurator kontaktar hemtjänsten i kommunen (tystnadsplikt mellan specialsjukvård och socialvård).

Behov:
Information om Nils status ska vara tillgänglig för hemsjukvård och hemtjänst; sammanhållen hemvård.
Överföring av ansvar ska dokumenteras.
Effekt:
Patientsäkerheten ökar.
Vårdkvaliteten förbättras.
Ansvaret görs tydligt och Nils faller inte mellan stolarna.

# data[].attributes.body
För en planering av Nils kommande vård och omsorg i hemmet planeras ett vårdplaneringsmöte på avdelningen, (bör också ses i VIS att planer för ett möte finns).

Behov:
Alla berörda ska kallas och kunna se information om mötet, inklusive deltagarna, i VIS.
Effekt:
Rätt personer kommer till mötet.

# data[].attributes.body
Sjukskötaren från sjukhuset skickar en förfrågan om mötestid i den tjänsten “samordnad och koordinerade vård- och omsorgsplanering” som är en del av den sammanhållna vårddokumentationen eller så kontaktar sjukskötaren kommunens socialtjänst för vidare planering.

Behov:
Se varandras anteckningar.
Möjlighet att koordinera vårdplaneringsmöten smidigt i VIS.
Organisationsoberoende VIS.
Patientens delaktighet.
Närstående.
Kunna skicka digital barnskyddsanmälan
Effekt:
Snabbare och säkrare handläggning.
Spara tid då vi slipper ringa runt och boka tider. Informationssäkerheten ökar.
Patientsäkerheten ökar.

# data[].attributes.body
Skulle Nils vårdbehov förändrats radikalt t.ex. genom en stroke kunde vårdplaneringsmötet ske på vårdavdelningen men vid en långsam progress av sjukdomstillståndet eller en lång vårdtid kan all vårdplanering ske i hemmet. Skulle ett vårdplaneringsmöte vara aktuellt på avdelningen skulle man gå igenom vilka behov Nils har och kan tänkas ha när han kommer hem. Han vet med bestämdhet att han vill komma hem och vara hemma.

Behov:
XXXXXXXXXX.
Effekt:
Patientcentrerad vårdjournal ger möjlighet att lättare se tidigare vårdkontakter och se om det är återkommande problem.
Ger verktyg för att lättare komma åt problemet/ följa upp/ utvärdera.
Patienten har ett eget ansvar - lättare att göra uppföljning/ utvärdering på överenskommelser.
Patienten får bättre livskvalitet.
Resursbesparing.

# data[].attributes.body
På vårdplaneringsmötet deltar de personer som är aktuella. I detta fall: Nils (finns närstående så deltar även dessa), patientansvarig sjukskötare, läkare, socialkurator och eventuella terapeuter Nils har haft kontakt med t.ex. ergo eller fys. Patientansvarig från ÅHS hemsjukvård deltar. Även kommunens socialsekreterare/ äldreomsorgsledare/ hemtjänstledare deltar. Gemensamt beslutas det att Nils ska åka hem två dagar efter vårdplaneringen.

# data[].attributes.body
Nils koordinerade vårdplan uppdateras med nya åtgärder. En vårdåtgärd är en röntgen hos ÅHS och en annan är suturtagning av hemsjukvården.

Behov:
I den samordnade och koordinerade vård- och omsorgsplaneringen delas relevant och behörig vårdinformation som skapats under vårdtillfället på sjukhuset till den som kommer ta över ansvaret.
I vårdplaneringen bör det framkomma vad som är patientens önskemål eller annan vårdaktörs plan.
Effekt:
Personcentrerad vårdplanering ger ökar patient delaktighet och egenmakt. Detta ger en större chans att vårdplaneringen följs och lyckas.
Samordnad vårdplan ger en möjlighet att koordinera åtgärder (exempelvis benlindning och dusch eller labprover och röntgen).

# data[].attributes.body
Nils har nu ett utökat behov av hjälp med personlig omvårdnad eftersom han nu har svårare att klara sin dagliga hygien och blivit sämre, han har också svårt att kunna gå själv utan stöd. 

# data[].attributes.body
Nils har fått gånghjälpmedel på avdelningen. Ansvarig sjukskötare på sjukhuset tar kontakt med hemtjänsten. Hon berättar att Nils kommer hem om två dagar och vilka behov han nu har. När Nils skall åka hem kontaktar sjuksköterskan HSV och ger en rapport om vad som har hänt Nils under vårdtiden på sjukhuset och att han nu är på väg hem

Behov:
Den digitala omvårdnadsepikrisen ska vara tillgänglig för behörig personal inom hemsjukvården och hemtjänst/äldreboenden (patientens samtycke). Den skrivs också ut om patienten vill ha den med. Om man vet på förhand (borde bli bättre på att ta oss tid att bedöma detta) att patienten snart ska skrivas hem så skickas notis digitalt till hemsjukvården och hemtjänsten att patienten småningom är på väg hem.
Effekt:
Personcentrerad vård ger ökad patientsäkerhet och ökar patientens delaktighet. Möjlighet till resursplanering. Samordningsvinster.