# data[].attributes.headline
Tunnelintu - Elämyksellistä tunnekasvatusta lapsille 

# data[].attributes.subject
Tunnelintu - Elämyksellistä tunnekasvatusta lapsille 

# data[].attributes.body
Lapsen voi tutustuttaa tunteiden maailmaan erilaisilla kehollisilla ja elämyksellisillä tavoilla. Kehotunteisiin tutustumalla lapsi oppii, miten hänen kehonsa reagoi erilaisiin tunnetiloihin. Taide avaa polkuja elämyksellisyydelle ja tunteiden ilmaisulle.
Tunnelinnun runot luovat pohjan, jonka avulla voi rakentaa kokemuksellisia tunnekasvatuksen toimintatuokioita. Tuokioita voi toteuttaa muun muassa kädentaitoihin, musiikkiin sekä tanssiin ja liikkeeseen liittyvien tehtävien avulla. Ne vahvistavat lapsen kykyä tunnistaa ja nimetä tunteita. Kirja sisältää runsaasti erilaisia taidelähtöisiä tehtäviä selkeine toteuttamisohjeineen. Niiden avulla lasten tunnekasvatusta voi rikastuttaa niin, että lapsi pääsee kokemaan, tutkimaan ja oivaltamaan itse. Teos sopii varhaiskasvatukseen, alkuopetukseen ja koteihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elämyksellistä tunnekasvatusta lapsille

Mirkka Auvinen

Ikäsuositus 4+ Varaa & Nouda

Myymäläsaatavuus

Listassa arvioitu tuotesaatavuus myymälöittäin, saatavuus voi muuttua nopeasti. Myymälähinta voi poiketa verkkokaupan hinnasta.

Tuotekuvaus

Mitä kaikkea voikaan oivaltaa, kun tunteita pääsee kokemaan? Lapsen voi tutustuttaa tunteiden maailmaan erilaisilla kehollisilla ja elämyksellisillä tavoilla. Kehotunteisiin tutustumalla lapsi oppii, miten hänen kehonsa reagoi erilaisiin tunnetiloihin. Taide avaa polkuja elämyksellisyydelle ja tunteiden ilmaisulle.Tunnelinnun runot luovat pohjan, jonka avulla voi rakentaa kokemuksellisia tunnekasvatuksen toimintatuokioita. Tuokioita voi toteuttaa muun muassa kädentaitoihin, musiikkiin sekä tanssiin ja liikkeeseen liittyvien tehtävien avulla. Ne vahvistavat lapsen kykyä tunnistaa ja nimetä tunteita. Kirja sisältää runsaasti erilaisia taidelähtöisiä tehtäviä selkeine toteuttamisohjeineen. Niiden avulla lasten tunnekasvatusta voi rikastuttaa niin, että lapsi pääsee kokemaan, tutkimaan ja oivaltamaan itse. Teos sopii varhaiskasvatukseen, alkuopetukseen ja koteihin.Mirkka Auvinen on suurperheen äiti, musiikkipedagogi, runoilija ja kasvatustieteen maisteri. Lisäksi hän on opiskellut tanssipedagogiikkaa ja psykologiaa. Hän on kiinnostunut taiteen vaikutuksesta yksilön kasvuun ja hyvinvointiin.Kuvittaja-graafikko Susanna Sinivirran töissä luonto on keskeinen elementti. Sinivirran kuvista välittyy toivo, ilo ja lämpö, jotka ovat hänelle tärkeitä arvoja.

Tämä tuote kuuluu tuoteryhmiin

Myymäläsaatavuus

Listassa arvioitu tuotesaatavuus myymälöittäin, saatavuus voi muuttua nopeasti. Myymälähinta voi poiketa verkkokaupan hinnasta.

Tuotekuvaus

Mitä kaikkea voikaan oivaltaa, kun tunteita pääsee kokemaan? Lapsen voi tutustuttaa tunteiden maailmaan erilaisilla kehollisilla ja elämyksellisillä tavoilla. Kehotunteisiin tutustumalla lapsi oppii, miten hänen kehonsa reagoi erilaisiin tunnetiloihin. Taide avaa polkuja elämyksellisyydelle ja tunteiden ilmaisulle.Tunnelinnun runot luovat pohjan, jonka avulla voi rakentaa kokemuksellisia tunnekasvatuksen toimintatuokioita. Tuokioita voi toteuttaa muun muassa kädentaitoihin, musiikkiin sekä tanssiin ja liikkeeseen liittyvien tehtävien avulla. Ne vahvistavat lapsen kykyä tunnistaa ja nimetä tunteita. Kirja sisältää runsaasti erilaisia taidelähtöisiä tehtäviä selkeine toteuttamisohjeineen. Niiden avulla lasten tunnekasvatusta voi rikastuttaa niin, että lapsi pääsee kokemaan, tutkimaan ja oivaltamaan itse. Teos sopii varhaiskasvatukseen, alkuopetukseen ja koteihin.Mirkka Auvinen on suurperheen äiti, musiikkipedagogi, runoilija ja kasvatustieteen maisteri. Lisäksi hän on opiskellut tanssipedagogiikkaa ja psykologiaa. Hän on kiinnostunut taiteen vaikutuksesta yksilön kasvuun ja hyvinvointiin.Kuvittaja-graafikko Susanna Sinivirran töissä luonto on keskeinen elementti. Sinivirran kuvista välittyy toivo, ilo ja lämpö, jotka ovat hänelle tärkeitä arvoja.

Tämä tuote kuuluu tuoteryhmiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Elämyksellistä tunnekasvatusta lapsille Mirkka Auvinen Ikäsuositus 4+ Varaa & Nouda Listassa arvioitu tuotesaatavuus myymälöittäin, saatavuus voi muuttua nopeasti. Myymälähinta voi poiketa verkkokaupan hinnasta. Mitä kaikkea voikaan oivaltaa, kun tunteita pääsee kokemaan? Lapsen voi tutustuttaa tunteiden maailmaan erilaisilla kehollisilla ja elämyksellisillä tavoilla. Kehotunteisiin tutustumalla lapsi oppii, miten hänen kehonsa reagoi erilaisiin tunnetiloihin.

# data[].attributes.headline
Fanni ja pikkuinen Miu               Fanni-sarjan kirjat tutustuttavat lapset tunnetaitoihin ja käytännön tunnesäätelykeinoihin askel askeleelta. Kaikissa sarjan kirjoissa on lämminhenkinen tarina lapsen kanssa luettavaksi, tunnetaidoista kertova osuus kasvattajalle ja vanhemmalle sekä harjoituksia lapsen kanssa tehtäväksi. 

# data[].attributes.subject
Fanni ja pikkuinen Miu               Fanni-sarjan kirjat tutustuttavat lapset tunnetaitoihin ja käytännön tunnesäätelykeinoihin askel askeleelta. Kaikissa sarjan kirjoissa on lämminhenkinen tarina lapsen kanssa luettavaksi, tunnetaidoista kertova osuus kasvattajalle ja vanhemmalle sekä harjoituksia lapsen kanssa tehtäväksi. 

# data[].attributes.body
Suuret muutokset elämässä, kuten pikkusisaruksen syntymä tai vanhempien ero, herättävät joukon erilaisia tunteita, joiden käsittelyyn lapsi kaipaa aikuisen apua. Kirjan tarina ja siihen liittyvät tehtävät luovat ymmärrystä muutosten herättämiä tunteita kohtaan ja tarjoavat keinoja tukea lasta muutoksiin sopeutumisessa. Lisäksi kirjassa esitellään tapoja tukea myönteisen sisarussuhteen rakentumista sen eri vaiheissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vinhavaara saa uuden asukkaan! Ralf-liikeri on ison muutoksen äärellä, kun perheeseen syntyy pikkuinen Miu. Alun innostuksen jälkeen Ralfista alkaa tuntua, että vauvajutut ovat toivottoman tylsiä ja Miu varastaa kaiken huomion. Kun Miu sairastuu vakavasti, Ralf huolestuu. Hän on suutuksissaan tiuskinut Miulle - onko kaikki hänen syytään?

# data[].attributes.body
Juha Pöyhönen ja Heidi Livingston herättelevät lukijansa miettimään kasvatuksen keinoja lapsen käytöstä syvemmältä pohtien lapsen ja vanhemman suhteeseen keskittyen. Kirja on käytännönläheinen opas arjen tunnepulmiin ja "empaattinen halaus" vanhemmuuden haasteissa painivalle.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanhemmuus on varmasti yksi elämämme monimutkaisimmista rooleista. Vanhemman mieli täyttyy herkästi todellisista ja kuvitteellisista odotuksista ja vaatimuksista. Keskustelu hyvästä vanhemmuudesta typistyy nopeasti vertailuun erilaisista teoista ja valinnoista. Vanhemmuudessa on kuitenkin pohjimmiltaan kyse ihmissuhteesta. Se on kasvamista yhdessä lapsen kanssa. Kun onnistut vaimentamaan sisäiset ja ulkoiset paineet, pystyt keskittymään olennaisimpaan: lapseesi.

# data[].attributes.headline
Hyvä kasvuyhteisö, jossa on tiedostettu yhteinen kasvatusvastuu, on vanhemmille tärkeä tuki - lapsen hyvinvointi alkaa kuitenkin kodista.

# data[].attributes.subject
Hyvä kasvuyhteisö, jossa on tiedostettu yhteinen kasvatusvastuu, on vanhemmille tärkeä tuki - lapsen hyvinvointi alkaa kuitenkin kodista.

# data[].attributes.body
Tiedämme myös, että lasten olisi hyvä viettää paljon aikaa vanhempien kanssa, mutta erotamme heidät toisistaan yhä varhaisemmin säädellessämme perhe-elämää ulkopuolelta.
Kirjassa tarkastellaan lasten psyykkistä hyvinvointia ja sen edellytyksiä sekä tuodaan esille kotikasvatuksen arvo lapsen kehitykselle.
Teos antaa tutkimukseen pohjautuvia perusteita kotikasvatukselle, avaa näköaloja vanhemmuuteen, virittää keskustelua ja innostaa tekemään aloitteita lasten edun toteutumiseksi niin perheessä kuin yhteiskunnassa.
Lea Pulkkinen on toiminut psykologian professorina Jyväskylän yliopistossa. Hänen johtamansa Lapsesta aikuiseksi -tutkimus on tuottanut tietoa ihmisen kehityksestä kouluiän alusta keski-ikään ja vakuuttanut vanhempien merkityksestä lasten elämänpolkujen suuntautumiselle. Lea Pulkkinen on toiminut akatemiaprofessorina ja Ihmisen kehitys ja sen riskitekijät -huippututkimusyksikön johtajana.

# data[].attributes.attachment_link.description
Esitimme yksinkertaisen suureen, jolla lapsen sosiaalista alkupääomaa voidaan arvioida. Se on syli. Kasvatusta koskevan tutkimuksen ja keskustelun painopiste on ollut julkisessa kasvatuksessa lasten kotikasvatuksen jäädessä sivuun. Lapsen ongelmien syitä on paikannettu kotiin, mutta kodin tarjoamaa kehityksen suotuisaa

# data[].attributes.headline
Virhusaaren seikkailut — Mukaansatempaavia tunnetaidetehtäviä on varhaiskasvatuksen sekä esiopetuksen opettajille suunniteltu tehtäväkirja, jossa tunne- ja ihmissuhdetaitoja harjoitellaan monipuolisten taideharjoitusten kautta.

# data[].attributes.subject
Virhusaaren seikkailut — Mukaansatempaavia tunnetaidetehtäviä on varhaiskasvatuksen sekä esiopetuksen opettajille suunniteltu tehtäväkirja, jossa tunne- ja ihmissuhdetaitoja harjoitellaan monipuolisten taideharjoitusten kautta.

# data[].attributes.body
Mitä tehdä silloin, kun on niin riehakas olo, ettei millään saa rauhoituttua? Entä silloin, kun jokin tilanne jännittää niin, että jähmettyy paikoilleen? Tai kun joku on jäänyt ulos muiden leikeistä?

Kortit on suunniteltu tukemaan lasta erilaisissa haastavissa vuorovaikutustilanteissa. Ne sopivat aikuisen ja lapsen yhteisen keskustelun ja pohdinnan avaajiksi ja tueksi, sillä ne auttavat lasta konkretisoimaan uusia ja hämmentäviä tilanteita ja löytämään niihin myönteisiä ratkaisumalleja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virhusaaren seikkailut -kirja ja -toimintakortit

Paketti sisältää tuotteet:Virhusaaren seikkailutVirhusaaren seikkailut

Mukaansatempaavia tunnetaidetehtäviä

Sukella tunnetaitojen maailmaan taidekasvatuksen avulla!

Pieni Virhu on ihmeellisen Virhusaaren ainoa asukas ja hirvittävän yksinäinen - mutta kun Kuu lahjoittaa hänelle maagisen taikapeilin, ilmestyy Virhun luokse yhtäkkiä jos minkämoista olentoa. Seuraa ihanaa ja kutkuttavaa yhdessäoloa uusien ystävien kanssa, iloa, naurua ja seikkailuja, mutta myös pahastumista, riitelyä ja kateutta. Kuten meidän kaikkien, on Virhun ja hänen ystäviensä opittava, kuinka luovia niin ihanien kuin vaikeidenkin tunteiden kanssa, jotta kaikki ei menisi mullin mallin.

Virhusaaren seikkailut - Mukaansatempaavia tunnetaidetehtäviä on varhaiskasvatuksen sekä esiopetuksen opettajille suunniteltu tehtäväkirja, jossa tunne- ja ihmissuhdetaitoja harjoitellaan monipuolisten taideharjoitusten kautta. Tehtäviä tukevat upeasti kuvitetut sadut, jotka osallistavat oppilaita. Sadut luovat maailman, jossa on turvallista opetella ja tutustua kaikkiin arjessa koettuihin tunteisiin.

Toimintakortit kaveritaitojen harjoitteluun

Heittäydy kaveritaitojen kutkuttavaan maailmaan!

Mitä tehdä silloin, kun on niin riehakas olo, ettei millään saa rauhoituttua? Entä silloin, kun jokin tilanne jännittää niin, että jähmettyy paikoilleen? Tai kun joku on jäänyt ulos muiden leikeistä?

Kortit on suunniteltu tukemaan lasta erilaisissa haastavissa vuorovaikutustilanteissa. Ne sopivat aikuisen ja lapsen yhteisen keskustelun ja pohdinnan avaajiksi ja tueksi, sillä ne auttavat lasta konkretisoimaan uusia ja hämmentäviä tilanteita ja löytämään niihin myönteisiä ratkaisumalleja. Korteissa seikkailevat Virhusaaren maailmasta tutut satuhahmot, kuten Virhu, Hööpeli ja neiti Klarinetta.

Toimintakorttien tarinat ja kuvitukset on tehnyt Virhusaaren maailman luonut Maarit Kerminen. Toimintakortit sopivat niin varhaiskasvatukseen, esiopetukseen kuin kotiinkin.

Maarit Kerminen on varhaiskasvatuksen opettaja, taidekasvattaja ja yhteisöpedagogi. Virhusaaren seikkailut on hänen esikoiskirjansa, joka on syntynyt hänen kehittämiensä tunnetaitoja vahvistavien taidepajojen pohjalta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virhusaaren seikkailut -kirja ja -toimintakortit

# data[].attributes.attachment_link.description
Paketti sisältää tuotteet:Virhusaaren seikkailutVirhusaaren seikkailut Mukaansatempaavia tunnetaidetehtäviä Sukella tunnetaitojen maailmaan taidekasvatuksen avulla! Pieni Virhu on ihmeellisen Virhusaaren ainoa asukas ja hirvittävän yksinäinen - mutta kun Kuu lahjoittaa hänelle maagisen taikapeilin, ilmestyy Virhun luokse yhtäkkiä jos minkämoista olentoa. Seuraa ihanaa ja kutkuttavaa yhdessäoloa uusien ystävien kanssa, iloa, naurua ja seikkailuja, mutta myös pahastumista, riitelyä ja kateutta.

# data[].attributes.headline
Lasten ja nuorten rikokset - opas ennaltaehkäisyyn ja rikoskierteen katkaisuun 

# data[].attributes.subject
Lasten ja nuorten rikokset - opas ennaltaehkäisyyn ja rikoskierteen katkaisuun 

# data[].attributes.body
Tutkimusten ja käytännön kokemusten pohjalta tiedetään, että nuorten rikoksen ennaltaehkäisyn ja rikoskierteen katkaisuun toimivat keinot eivät ole kovemmat rankaisut. Tässä teoksessa on esitelty uusia näkökulmia ja käytännön läheisiä välineitä.

# data[].attributes.headline
Traumainformoitu työote tarkoittaa vaikeiden ja traumatisoivien elämänkokemusten vaikutusten ymmärtämistä ja suhtautumista näihin inhimillisesti ja myötätuntoisesti. 

# data[].attributes.subject
Traumainformoitu työote tarkoittaa vaikeiden ja traumatisoivien elämänkokemusten vaikutusten ymmärtämistä ja suhtautumista näihin inhimillisesti ja myötätuntoisesti. 

# data[].attributes.body
Traumainformoitu työote edistää asiakkaan hyvinvointia, vaikeuksista selviytymistä ja toipumista. Tällöin kohtaamisen keskeisenä lähtökohtana on turvan tunteen vaaliminen ja vahvistaminen. Kun asiakas saa tarkoituksenmukaista tukea ja tietoa, hän alkaa ymmärtää haitallisten elämänkokemustensa vaikutuksia mutta löytää myös toipumisen toivon.

Kirjassa tarkastellaan muun muassa erilaisia elämänkriisejä, lapsuusajan haitallisia kokemuksia, lähisuhteissa koettuja väkivaltakokemuksia, traumatisoitumista, toipumisen edellytyksiä ja resilienssin tukemista arjessa.

Teos tarjoaa vankan tietopaketin sosiaalityön, terveydenhuollon ja kasvatusalan ammattilaisille. Kirjan sisällöt rikastuttavat arjen työtä sekä vahvistavat ihmistyössä jaksamista.

Lämmin suositteluni!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sisällysluettelo: "...Tervehdys toimittajilta -- Alkusanat / Anne Suokas -- Trauma ja traumatisoituminen / Tiia Hipp -- Traumainformoitu lähestymistapa : siirtymä oikeudenmukaisempaan toipumisen kulttuuriin / Kati Sarvela -- Osa 1 Sosiaalityö haavoittuvuuden kohtaamispaikkana -- Sosiaalityö tänään / Maija Jäppinen -- Lähisuhdeväkivalta hyvinvoinnin murtajana / Johanna Linner Matikka -- Läpinäkyvät lapset ja nuoret : palvelujärjestelmien syrjäyttävät käytännöt / Keiju Vihreäsalo -- Lapsuusajan haitallisten ja suojaavien kokemusten sekä toivon merkitys systeemisessä ja suhdeperustaisessa työotteessa / Saija Westerlund-Cook -- Elämäntarinatyöskentely vakauttavana työmuotona lastensuojelun sijais- ja jälkihuollossa / Johanna Barkman ja Tiia Hipp -- Vähemmistöstressi ja resilienssi sukupuoli- ja sateenkaarikirjolla / Maarit Huuska -- Rasismi ja rodullistettujen asiakkaiden tukeminen / Shadia Rask ja Anu Castaneda -- Vammaisten ihmisten traumaattiset epäyhdenvertaisuuden ja ihmisoikeusloukkausten kokemukset elämänkaariperspektiivistä / Ylva Krokfors -- Osa 2 Traumainformoitu ammattilainen ja palvelujärjestelmä -- Traumainformoidun liikkeen juuret ja tavoitteet / Kati Sarvela -- Traumaosaamista sosiaali- ja kriisipäivystyksiin / Tiia Hipp ja Raine Surakka -- Traumainformoidun työotteen ja systeemisen lastensuojelun yhtymäkohtia etsimässä / Päivi Petrelius ja Laura Yliruka -- Rakenteellisen sosiaalityön ja traumainformoidun työotteen yhteyksiä / Maija Haapala ja Camilla Jokela -- Palautetietoisuus osana traumatietoista sosiaalityötä / Maria Isoaho ja Charlotte Wieliczko -- Traumainformoidun työotteen oppiminen ja opettaminen ammattikorkeakoulussa / Minna Kuvajainen --..."

# data[].attributes.attachment_link.description
Sisällysluettelo: "...Tervehdys toimittajilta -- Alkusanat / Anne Suokas -- Trauma ja traumatisoituminen / Tiia Hipp -- Traumainformoitu lähestymistapa : siirtymä oikeudenmukaisempaan toipumisen kulttuuriin / Kati Sarvela -- Osa 1 Sosiaalityö haavoittuvuuden kohtaamispaikkana -- Sosiaalityö tänään / Maija Jäppinen -- Lähisuhdeväkivalta hyvinvoinnin murtajana / Johanna Linner Matikka -- Läpinäkyvät lapset ja

# data[].attributes.headline
Huhtikuulla 2023 ilmestyvä kirja nuorten ADHD:sta. 

# data[].attributes.subject
Huhtikuulla 2023 ilmestyvä kirja nuorten ADHD:sta. 

# data[].attributes.body
Nuoren adhd-opas painottuu taitoharjoitteluun lisäten tietoa adhd:n tuomista haasteista. Kirja sisältää ajanhallinnan ja muistin tueksi tekniikoita sekä tavoitteita elämälle.
Opas sopii nuorille, vanhemmille ja ammattilaisille mm. nepsy-valmennukseen ja kuntoutuksiin.

# data[].attributes.body
Kirja, joka kertoo samaistuttavasti lasten aistiyliherkkyyksistä neljän mielikuvituksellisen tarinan keinoin.
Kertomukset antavat ymmärrystä aistiyliherkkyyksistä lapselle ja huoltajille.
Ansiokasta kirjassa on lastenpsykiatrian erikoislääkäri Anita Puustjärven tietoisku aistiyliherkkyyksistä, jotka ovat ajassamme valitettavan monen lapsen ja nuoren arkea.

# data[].attributes.attachment_link.title
Apua, sukissani on lohikäärmeitä! : satuja aistiherkkyyksistä

# data[].attributes.headline
Education is the most powerful weapon which you can use to change the world. Nelson Mandela 

# data[].attributes.subject
Education is the most powerful weapon which you can use to change the world. Nelson Mandela 

# data[].attributes.body
Tunnetaitoja voi pitää yhtenä tärkeimmistä kasvattajan taidoista. Opettaja tarvitsee tunnetaitoja työssään jatkuvasti.

Oppilaat, kollegat, huoltajat ja erilaiset arkiset kohtaamiset herättävät tunteita. Opettajan edellytetään opettavan oppilaille tunnetaitoja omalla toiminnallaan, mallintavan heille tunnetaitoja vuorovaikutustilanteissa.

Kun opettaja sanoittaa ääneen koulupäivän aikana lapsen tunteita tai luokan tunneilmapiiriä, hän opettaa samalla tunteiden säätelyn perustaitoja. Esimerkiksi hankalaksi koettu tilanne helpottuu usein sillä, että lapsen tai nuoren tunne huomataan ja nimetään. Opettaja voi myös pysähtyä yhdessä oppilaiden kanssa tunteiden äärelle ja auttaa sanoittamaan luokan tai ryhmän sen hetkisiä tunteita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunnetaitoja voi pitää yhtenä tärkeimmistä kasvattajan taidoista. Opettaja tarvitsee tunnetaitoja työssään jatkuvasti. Oppilaat, kollegat, huoltajat ja erilaiset arkiset kohtaamiset herättävät tunteita. Opettajan edellytetään opettavan oppilaille tunnetaitoja omalla toiminnallaan, mallintavan heille…

# data[].attributes.headline
Aikuiset ovat lasten malli pettymyksien sietämisessä. 

# data[].attributes.subject
Aikuiset ovat lasten malli pettymyksien sietämisessä. 

# data[].attributes.body
Raisa Cacciatoren sanoin: "Lapsi oppii sietämään arkea, vaikkapa pihan lakaisua.

Lapsi saa mallin siitä, miten aikuinen ohjaa omaa mieltään. Ei vaadita tätä lapselta yksin. Aikuisen luoma pehmeä, mutta vakaa ilmapiiri, ilman jännitteisyyttä.

Itsesäätelykeinot lisääntyvät. Tämä tarkoittaa mm. tunteitten ja reaktioitten hallintaa, kykyä sietää ja odottaa.

Aina ei tarvitse olla viihdykkeitä.

Välittää arvoja lapselle: kun on joku tärkeä asia. jonka haluaa toteutuvan, voi sietää hankaluutta."

# data[].attributes.attachment_link.description
MITEN OPETAN PETTYMYKSEN ja epäonnistumisen sietämistä?

# data[].attributes.headline
Tunnetaitoja lapselle sivusto - Miten opettaa lapselle aggression sietoa? 

# data[].attributes.subject
Tunnetaitoja lapselle sivusto - Miten opettaa lapselle aggression sietoa? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tunteen, toimintayllykkeen tai toiminnan myötätuntoinen oikeaksi vahvistaminen ei aina ole helppoa vanhemmille tai kasvattajille, joilla olisi paljon muutakin tekemistä kuin pysähtyä lapsen milloin minkäkin itkun ja kitinän ääreen.

Voi olla, että aikuisen ajatus on "voi ei taas", kun lapsi aloittaa lohduttoman harminsa purkamisen. Olisi pyykkejä laitettavana tai kiire töihin. Ei huvita eikä jaksaisi. Vaikka tietää, että pitäisi olla myötätuntoinen, ei pysty. Tulee sanottua lapselle rumasti tai tiukasti. Hetkellisesti aikuisen hermostuminen saattaakin hiljentää lapsen, mutta hän yrittää tyhjentää tunneämpäriään aikuiselle uudelleen seuraavassa tilanteessa. Mitä voi tehdä?

Ensinnäkin yritä tuntea myötätuntoa myös itseäsi kohtaan. Kun aikuisella on kiireitä tai muita paineita, on aivan ymmärrettävää, että kaikki ei suju niin kuin parhaimmillaan sujuisi. Lapsi ei mene rikki, jos aikuinen ei joka kerta jaksa suhtautua hänen reaktioihinsa myötätuntoisesti. Täydellisyyttä ei ole eikä tule, ja virheistään voi oppia aivan erityisen hyvin.

Jos haluaa lapsen oppivan aggressiosiedon taitoja, aikuisen on yleensä aloitettava itsestään. On monia asioita, joita aikuinen voi tehdä helpottaakseen lapsen oloa. Jos aikuinen hermostuu lapselle, on syytä miettiä tapahtunutta siitä näkökulmasta, missä kohtaa olisi itse kasvattajana voinut vielä tehdä toisella tavalla. Olisiko tilannetta voinut ennakoida? Entä missä vaiheessa itseltä kasvattajana olisi vielä irronnut myötätuntoinen, lempeä asennoituminen lasta kohtaan, ja lapsen tylytys tai liiallinen kritisointi olisi jäänyt väliin? Mitä hyvää tai huonoa olisi seurannut siitä, jos olisit pyrkinyt vahvistamaan lapsen tunnekokemusta? Olisiko mahdollista, että lapsi olisi rauhoittunut nopeammin ja tilanteesta olisi päästy etenemään arjen asioihin? Ennen kaikkea olisiko lapsi saanut mallia siihen, miten kannattaa toimia, kun itseä harmittaa tai tuntuu muuten pahalta?

Kysymyksiä pohdittavaksi, kun aikuinen on hermostunut lapselle
* Missä vaiheessa aloit tuntea kielteisiä tunteita, kuten turhautumista, ärtymistä, surua tai vihaa lasta kohtaan? Kuinka voimakkaita tunnekokemuksesi olivat: lieviä, keskivahvoja vai vahvoja?
* Missä vaiheessa olisit vielä voinut suhtautua myötätuntoisesti lapsen reaktioon tai tunteeseen? Miten olisit voinut validoida lapsen tunnekokemusta tilanteessa?
* Mitä sanoja tai keinoja olisit voinut kokeilla lapsen rauhoittamiseksi tai lapsen olon helpottamiseksi? Mitä keinoja aiot käyttää jatkossa vastaavassa tilanteessa?
* Mitä rauhoittumiskeinoja voit itse käyttää seuraavalla kerralla pysyäksesi myötätuntoisena lapsen hermostuessa?

Lähde:
Riikka Riihonen - Minna Koskinen - Mira Piitulainen (kuv.)
Kuinka kiukku kesytetään?
Lasten aggressiokasvatus
PS-kustannus

TILAA KIRJA TÄSTÄ JOULUTARJOUSHINNALLA 19,90 € (norm. 39 €) 24.12. asti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lapsi ei mene rikki, jos aikuinen ei joka kerta jaksa suhtautua hänen reaktioihinsa myötätuntoisesti

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunteen, toimintayllykkeen tai toiminnan myötätuntoinen oikeaksi vahvistaminen ei aina ole helppoa vanhemmille tai kasvattajille, joilla olisi paljon muutakin tekemistä kuin pysähtyä lapsen milloin minkäkin itkun ja kitinän ääreen. Voi olla, että aikuisen ajatus on "voi ei taas", kun lapsi aloittaa lohduttoman harminsa purkamisen. Olisi pyykkejä laitettavana tai kiire töihin.

# data[].attributes.headline
Tutustutaan tunteisiin palapelin avulla - tämä linkki Kärkkäisen sivuille, joskin palapeliä myyvät muutkin tahot. 

# data[].attributes.subject
Tutustutaan tunteisiin palapelin avulla - tämä linkki Kärkkäisen sivuille, joskin palapeliä myyvät muutkin tahot. 

# data[].attributes.body
Joskus joku asia voi harmittaa aivan kamalasti, ja toisinaan kaikki tuntuu hauskalta. Tunteet ovat hassu juttu, jota pienten on välillä vaikea ymmärtää.

Tämä 56 palan palapeli tarjoaa aikuiselle ja lapselle tutkia erilaisia tunteita yhdessä. Vähitellen lapsi voi oppia ymmärtämään omia tunteitaan ja löytää sanat, joilla niistä voi puhua.

● Laadukas 56-palainen palapeli on täynnä yksityiskohtia tutkittavaksi!
● Mukana lista kysymyksistä, joita voi käyttää keskustelujen tukena.
● Auttaa lapsia ymmärtämään, mistä eri tunteet voivat syntyä.
● Pelaajien määrä: 2+.
● Pelin kesto: 10+ min.
● Ikäsuositus: 5-8 vuotta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tactic Opetellaan tunteet 56p palapeli | Karkkainen.com verkkokauppa

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustutaan tunteisiin yhdessä! Joskus joku asia voi harmittaa aivan kamalasti, ja toisinaan kaikki tuntuu hauskalta. Tunteet ovat hassu juttu, jota pienten on välillä vaikea ymmärtää. Tämä 56 palan palapeli tarjoaa aikuiselle ja lapselle tutkia erilaisia tunteita yhdessä. Vähitellen lapsi voi oppia ymmärtämään omia tunteitaan ja löytää sanat, joilla niistä voi puhua.

# data[].attributes.headline
Opetushallituksen materiaalia tunnetaitojen harjoittelemiseen. Tunteesta tunteeseen; ihmismielen tarina kuvin ja sanoin

# data[].attributes.subject
Opetushallituksen materiaalia tunnetaitojen harjoittelemiseen. Tunteesta tunteeseen; ihmismielen tarina kuvin ja sanoin

# data[].attributes.attachment_link.description
Nämä kaikki opetussuunnitelman pyrkimykset voivat rakentua vain sille, että oppilas oppii omien tunteidensa ilmaisua ja säätelyä. Itsensä ja omien tunteidensa kanssa toimeen tuleminen sekä tunneilmausten ja käyttäytymisen säätelemisen taito erilaisten tilanteiden mukaan luo pohjan yksilön kasvulle ja kehitykselle elämän haasteista selviytyväksi ja yhteiskunnan toimintaan osallistuvaksi kansalaiseksi.

# data[].attributes.headline
Lasten kielelliset vaikeudet - Haasteiden tunnistaminen ja kuntoutus.  

# data[].attributes.subject
Lasten kielelliset vaikeudet - Haasteiden tunnistaminen ja kuntoutus.  

# data[].attributes.body
Erinomainen kirja lapsen kielellisistä taustatekijöistä, vaikeuksista ja kuntoutumisesta. Vuorovaikutustaidot liittyvät vahvasti kielen kehittymiseen. Lapsen kielen omaksuminen on monimutkainen prosessi, johon vaikuttavat lukuisat eri tekijät. Kielellisten vaikeuksien kauaskantoisten seurausten vuoksi on äärimmäisen tärkeää, että vaikeudet tunnistetaan mahdollisimman varhain. Tämä uusimpaan tutkimustietoon pohjautuva teos auttaa tunnistamaan vaikeudet ajoissa ja pureutumaan tukitoimiin ja kuntoutukseen.

Kirjassa kuvataan kielellisten vaikeuksien taustatekijöitä, esiintyvyyttä ja oirekuvaa sekä suomalaisia diagnosointikäytänteitä. Lisäksi perehdytään kielellisten vaikeuksien ilmenemismuotoihin, puheterapeuttiseen kuntoutukseen ja muihin kuntoutuksen alueisiin.

Teos on tarkoitettu kaikille lasten kanssa toimiville aikuisille, jotka kohtaavat arjessaan erilaisia lasten kielelliseen kehitykseen liittyviä kysymyksiä ja pulmia. Se sopii niin kasvatus-, sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisille ja opiskelijoille kuin lasten vanhemmillekin.

Sari Kunnari on puheterapeutti ja logopedian professori, joka on tehnyt pitkään kieltenvälistä vertailututkimusta puheen ja kielen kehityksestä. Tyypillisen kehityksen lisäksi hänen erityistä osaamisalaansa ovat kehitykselliseen kielihäiriöön ja kuulovikoihin liittyvät kielelliset vaikeudet.

Marja Laasonen on neuropsykologian erikoispsykologi ja logopedian professori, jolla on pitkä kliininen ura kehityksellisen kielihäiriön parissa. Hänen tutkimuksensa on keskittynyt kieleen perustuviin haasteisiin, kuten lukemisvaikeuteen ja kehitykselliseen kielihäiriöön.

Kirjan muut kirjoittajat ovat lasten ja nuorten kielellisten vaikeuksien erityisasiantuntijoita, joilla on pitkäaikaista kokemusta kielellisten vaikeuksien tunnistamisesta, kuntoutus- ja ohjaustyöstä tai tutkimuksesta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lasten kielelliset vaikeudet : haasteiden tunnistaminen ja kuntoutus

# data[].attributes.headline
Mainio kirja lapsen surun käsittelemiseen 

# data[].attributes.subject
Mainio kirja lapsen surun käsittelemiseen 

# data[].attributes.body
Mummi on kuollut. Piipatilla on häntä niin ikävä, että itku tulee vähän väliä, vatsaan sattuu ja toisinaan kiukuttaa kauheasti. Yhdessä vanhempiensa kanssa Piipati kokee läheisen menetykseen liittyvän surun ja kaipauksen. Hän osallistuu mummin hautajaisiin, käy viemässä uurnan hautausmaalle ja muistelee mummia valokuvia katsellen. Talven jälkeen Piipati istuttaa mummin muistoksi kukkaniityn, joka kertoo, että kuolema ei vie pois rakkautta - rakkaus vain muuttaa muotoaan.

Koskettavan ja empatiakykyä vahvistavan tarinan kautta lapsilukija voi eläytyä läheisen menetykseen liittyviin tilanteisiin ja tunnelmiin. Kirjan lopussa on aikuisille vinkkejä keskusteluhetkiin lapsen kanssa, käytännön tietoa lapsen surusta sekä tukea lapsen huomioimiseen hautajaisissa.

Heli Pruuki on pariterapeutti, perhepsykoterapeutti ja teologian tohtori.

Anita Polkutie on lahtelainen kuvittaja, joka on kuvittanut lukuisia oppimateriaaleja ja lastenkirjoja.

# data[].attributes.body
Arvokas Minä -korttien tarkoitus on lisätä ymmärrystä omista käyttäytymismalleista. Kun ymmärretään itseä, on helpompi myös ymmärtää muita.

Pelkkä juttelu tai kuvitteellisista asioista puhuminen voi olla lapsille tylsää tai liian vaikeaa. Emmottien pelinomaiset kortit tuovat keskusteluun konkretiaa ja ovat hauskoja lapsille. Tunteista ja ominaisuuksista puhuminen voi helpompaa, kun puheenaiheet on valmiiksi suunniteltu. Kasvattaja voi luottaa siihen, että asioista puhutaan lapselle turvallisesti ja kehittävästi.

Korteissa on jokaisesta teemasta lapselle 5 korttia ja näiden lisäksi on aikuiselle oma kortti. Aikuisen kortin tarkoitus on tarjota syvemmin taustaa kortin teemasta, sekä konkreettisia arjen vinkkejä.

BONUS: Jokaisen korttipakan mukana tulee 10 pelikorttia, joiden kanssa voit pelata muistipeliä tai tunnista tunne-peliä. Ohjeet pelailuun tulevat pakan mukana.

Itsetunto Ilveksen kanssa tutustutaan itseen hyväksyvällä ja lempeällä tavalla. Ilves tukee lapselle muodostuvaa minäkäsitystä ja auttaa tunnistamaan kehossa herääviä tunteita.

Myötätunto Mäyrän kanssa opitaan myötätuntoa muita kohtaan, sekä itsemyötätuntoa. Mäyrä opettaa, millainen on kiva kaveri ja miten myötätuntoa osoitetaan.

Sinnikäs Siili auttaa epävarmuuden tunteiden kohtaamisessa. Siili kertoo, miten hän jaksaa harjoitella uusia taitoja ja oppia uutta, vaikka alku tuntuisikin vaikealta.

Kiitollinen Käärme muistuttaa olemaan tyytyväinen siihen, mitä on. Käärmeen kanssa mietitään tärkeitä ihmissuhteita sekä sitä, miten suhtautua tai puuttua vaikeisiin asioihin.

Onnellinen Orava kertoo, mistä onnellisuus koostuu. Orava muistuttaa, että kaikki tunteet ovat tärkeitä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klikkaa kuvaa avataksesi se suurempana

Arvokas Minä! -tunneälykortit

Arvokas Minä -korttien tarkoitus on lisätä ymmärrystä omista käyttäytymismalleista. Kun ymmärretään itseä, on helpompi myös ymmärtää muita.

Pelkkä juttelu tai kuvitteellisista asioista puhuminen voi olla lapsille tylsää tai liian vaikeaa. Emmottien pelinomaiset kortit tuovat keskusteluun konkretiaa ja ovat hauskoja lapsille. Tunteista ja ominaisuuksista puhuminen voi helpompaa, kun puheenaiheet on valmiiksi suunniteltu. Kasvattaja voi luottaa siihen, että asioista puhutaan lapselle turvallisesti ja kehittävästi.

Korteissa on jokaisesta teemasta lapselle 5 korttia ja näiden lisäksi on aikuiselle oma kortti. Aikuisen kortin tarkoitus on tarjota syvemmin taustaa kortin teemasta, sekä konkreettisia arjen vinkkejä.

BONUS: Jokaisen korttipakan mukana tulee 10 pelikorttia, joiden kanssa voit pelata muistipeliä tai tunnista tunne-peliä. Ohjeet pelailuun tulevat pakan mukana.

Itsetunto Ilveksen kanssa tutustutaan itseen hyväksyvällä ja lempeällä tavalla. Ilves tukee lapselle muodostuvaa minäkäsitystä ja auttaa tunnistamaan kehossa herääviä tunteita.

Myötätunto Mäyrän kanssa opitaan myötätuntoa muita kohtaan, sekä itsemyötätuntoa. Mäyrä opettaa, millainen on kiva kaveri ja miten myötätuntoa osoitetaan.

Sinnikäs Siili auttaa epävarmuuden tunteiden kohtaamisessa. Siili kertoo, miten hän jaksaa harjoitella uusia taitoja ja oppia uutta, vaikka alku tuntuisikin vaikealta.

Kiitollinen Käärme muistuttaa olemaan tyytyväinen siihen, mitä on. Käärmeen kanssa mietitään tärkeitä ihmissuhteita sekä sitä, miten suhtautua tai puuttua vaikeisiin asioihin.

Onnellinen Orava kertoo, mistä onnellisuus koostuu. Orava muistuttaa, että kaikki tunteet ovat tärkeitä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Klikkaa kuvaa avataksesi se suurempana Arvokas Minä -korttien tarkoitus on lisätä ymmärrystä omista käyttäytymismalleista. Kun ymmärretään itseä, on helpompi myös ymmärtää muita. Pelkkä juttelu tai kuvitteellisista asioista puhuminen voi olla lapsille tylsää tai liian vaikeaa. Emmottien pelinomaiset kortit tuovat keskusteluun konkretiaa ja ovat hauskoja lapsille.

# data[].attributes.headline
Varhaiskasvatus tarjoaa lapsille monipuolisen oppimisympäristön kaveritaitojen harjaannuttamiseen yhteisten hetkien ja leikkien myötä. Lapsi oppii muun muassa tuomaan oman äänensä kuuluviin, ottamaan toiset huomioon, osallistumaan leikkiin ja ratkaisemaan riitatilanteita itse.

# data[].attributes.subject
Varhaiskasvatus tarjoaa lapsille monipuolisen oppimisympäristön kaveritaitojen harjaannuttamiseen yhteisten hetkien ja leikkien myötä. Lapsi oppii muun muassa tuomaan oman äänensä kuuluviin, ottamaan toiset huomioon, osallistumaan leikkiin ja ratkaisemaan riitatilanteita itse.

# data[].attributes.body
Tämän kirjan avulla aikuinen voi auttaa lasta näiden taitojen oppimisessa kuuntelijana, rohkaisijana ja neuvojana. Ohjattu ja turvallinen kaveritaitojen harjoittelu tukee lapsen oma-aloitteista ja itsenäistä osallistumista kaikenlaisissa vuorovaikutustilanteissa.

FT Vilja Laaksonen on lasten kaveritaidoista väitellyt tutkija, johtaja ja kahden pienen lapsen äiti. Lasten maailmaan sukeltaminen tutkijan silmin on avannut kaveritaitojen merkitystä tasapainoisen elämän polulla. Hän uskoo siihen, että jokaisella lapsella on oikeus tulla hyväksytyksi ja saada turvallisia kokemuksia kavereiden kanssa.

# data[].attributes.body
Vanhempien ero on yksi yleisimmistä elämänkriiseistä lapsen elämässä. Ero mullistaa koko lapsen maailman. Lapsellakin voi kestää useampia vuosia, ennen kuin hän sopeutuu vanhempiensa eroon.

Tutkimukset osoittavat, että suurin riskitekijä lapsen hyvinvoinnille on vanhempien välinen runsas ja vihamielinen riitely – riippumatta siitä, ovatko vanhemmat yhdessä vai eivät. Usein vanhempien parisuhde on ollut riitaisa jo ennen eroa, mikä on voinut ahdistaa lasta. Mikäli vanhempien välinen riitely vähenee eron myötä, ero voi lapsen kehityksen kannalta olla hyvä asia.

Vanhempien ero saa elämän näyttämään lapsen silmissä ennakoimattomalta. Vanhemmat voivat helpottaa tätä kokemusta varaamalla kertomiseen ja asian käsittelemiseen riittävästi aikaa. Kertokaa lapselle, että ero on lopullinen. Sanokaa lapselle, että pyritte toimimaan yhdessä sillä tavalla, että lapsella olisi kaikki hyvin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vanhempien ero on yksi yleisimmistä elämänkriiseistä lapsen elämässä. Ero mullistaa koko lapsen maailman. Lapsellakin voi kestää useampia vuosia, ennen kuin hän sopeutuu vanhempiensa eroon.

Tutkimukset osoittavat, että suurin riskitekijä lapsen hyvinvoinnille on vanhempien välinen runsas ja vihamielinen riitely - riippumatta siitä, ovatko vanhemmat yhdessä vai eivät. Usein vanhempien parisuhde on ollut riitaisa jo ennen eroa, mikä on voinut ahdistaa lasta. Mikäli vanhempien välinen riitely vähenee eron myötä, ero voi lapsen kehityksen kannalta olla hyvä asia.

Kuten lentokoneessakin, myös erotilanteessa vanhemman tulee laittaa happinaamari ensin omille kasvoilleen. Silloin hän pystyy parhaiten auttamaan lasta käsittelemään eroon liittyviä tunteita. Vanhempien hyvinvointi lisää lasten hyvinvointia.

Alle 7-vuotiaalle lapselle kerrotaan erosta aikaisintaan kaksi viikkoa ennen käytännön erotilannetta. Vanhemmille lapsille voi kertoa jo hieman tätä aikaisemmin. Käytännön asioiden, kuten asumisjärjestelyiden, tulisi olla selvillä ennen kertomishetkeä.

Kummankin vanhemman olisi hyvä olla paikalla, kun lapselle kerrotaan erosta. Varatkaa rauhallinen hetki, jonka jälkeen lapsella ei ole harrastusmenoja tai kavereiden tapaamisia.

Lapselle on tärkeää kertoa jokin syy sille, miksi vanhemmat eroavat. Voit sanoa lapselle, että vanhempien välinen rakkaus on loppunut, mutta se ei liity mitenkään lapseen. Ilman selvää syytä lapsi syyttää itseään erosta: lapsi saattaa ajatella, että jos hän kiukuttelisi vähemmän tai pukisi vaatteet ripeämmin päälleen, vanhemmat eivät eroaisi. Syyllisyys on lapsen päällimmäinen tunne erotilanteessa, minkä vuoksi lapselle on sanottava selkeästi, että lapsi ei olisi voinut estää eroa.

Vanhempien on hyvä kertoa lapsille erotarina. Kummallakin vanhemmalla voi olla oma tarinansa, mutta lapsen ei tarvitse valita niiden väliltä. Erotarinassa vanhemmat kertovat lapselle, kuinka he ihastuivat ja rakastuivat ja olivat onnellisia yhdessä. Suhde ei ollut virhe, eikä se ollut virhe, että he saivat lapsen. Vanhempien välinen rakkaus voi kuitenkin loppua, vaikka rakkaus lasta kohtaan ei lopu. Vanhemmat yrittivät parhaansa, mutta he eivät onnistuneet. Lapselle voi sanoa, että jompikumpi vanhemmista haluaa eron, tai että päätös on yhteinen. Erotarina on anteeksipyyntö lapselle.

Erotarina ei saa olla jommankumman vanhemman mustamaalaamista tai syyttelyä. Esimerkiksi vanhemman uskottomuus, valehtelu tai muunlainen pettäminen ei kuulu lapselle. Lapsella on tarve ihailla kumpaakin vanhempaansa, eikä lapselta saa viedä pois mahdollisuutta siihen. Moittimalla toista vanhempaa ihminen moittii samalla omaa lastaan. Lapsi ajattelee, että hänessäkin täytyy olla jotain vikaa, jos vanhemmassakin on.

Vanhempien ero saa elämän näyttämään lapsen silmissä ennakoimattomalta. Vanhemmat voivat helpottaa tätä kokemusta varaamalla kertomiseen ja asian käsittelemiseen riittävästi aikaa. Kertokaa lapselle, että ero on lopullinen. Sanokaa lapselle, että pyritte toimimaan yhdessä sillä tavalla, että lapsella olisi kaikki hyvin.

"Lasten tilanne ja tulevaisuus mietityttivät eroprosessin aikana jatkuvasti, mutta päätimme ex-puolisoni kanssa yhdessä asettaa lasten etu kaiken muun edelle, ja tuossa lupauksessa olemme pysyneet."

Seuraavassa videossa Väestöliiton Parisuhdekeskuksen johtaja Heli Vaaranen puhuu siitä, kuinka lapsille voi puhua erost​a ja mitä asioita siinä tulisi huomioida.​

Ero on lapselle stressaava tilanne. Erityisen stressaavaa on erossaolo toisesta vanhemmasta, sillä se nostaa pintaan menettämisen pelon. Lapsi-vanhempi-suhde voi vaikeutua, kun vanhempi ei ole koko ajan läsnä lapsen arjessa. Toisaalta vanhempi joutuu silloin luomaan yksilöllisen suhteen lapseensa, kun toista vanhempaa ei ole paikalla. Tottuminen uusiin käytäntöihin vie lapsen voimia ja tuntuu lapsesta stressaavalta. Lapsen oma temperamentti vaikuttaa osaltaan siihen, miten stressaavaksi hän kokee eron: vanhempien ero on raskaampi niille lapsille, jotka sopeutuvat muutoksiin hitaammin, kuin muut lapset keskimäärin.

Kaikkein stressaavinta lapselle on vanhempien välinen riitely. Jos vanhemmat riitelevät lapsen vaihtotilanteessa, lapsi kokee aiheuttaneensa vanhempien välisen riidan ja eron. Lapselle on erityisen haitallista, jos häntä käytetään välikappaleena vanhempien välisessä riidassa, tai jos vanhemmat pyytävät lasta välittämään viestejä toisilleen.

Erouutinen voi herättää lapsessa monenlaisia tunteita ja kysymyksiä. Lapsi voi reagoida eroon olemalla ärtynyt ja kiukkuinen. Hän voi itkeä tai vetäytyä. Lapsi voi olla ylikiltti ja erityisen auttavainen. Lapsi voi kaivata aktiivista keskustelua, tai hän voi käsitellä tapahtunutta omassa mielessään. Lapsi voi puhua tunteistaan kertomishetkellä tai myöhemmin. Lapsen reaktiota erouutiseen ei voi etukäteen ennustaa.

Nainen, naimisissa 12 vuotta: " Itku kihoaa silmiin yhä, kun muistan kuinka vanhempi poikamme katsoi minua ja juoksi paikalta pois ja lukittautui tunneiksi vessaan."

Lapsen eri ikävaiheet voivat myöhemmin nostaa pintaan uusia kysymyksiä eroon liittyen. Tämän vuoksi lapset joskus haluavat käsitellä eroa yhdessä vanhempien kanssa vasta vuosien päästä. Samoin vanhemman lapselle kertoma erotarina voi muuttua vuosien myötä.

Eri-ikäisten lasten tyypilliset stressireaktiot erotilanteessa

​​​​​

​​​​

Erorauhan rakentaminen on tärkeää. Seuraavassa videossa Väestöliiton Parisuhdekeskuksen johtaja Heli Vaaranen kertoo​ perusteita erorauhan rakentamisesta.

Vanhemman kyky kuunnella, olla läheisessä suhteessa lapsen kanssa ja tukea häntä suojaavat lasta eron vaikutuksilta. Tämä mahdollisuus on kummallakin vanhemmalla. Vanhemman tehtävänä on auttaa lasta käsittelemään eron herättämiä tunteita ja kysymyksiä. Vanhemman on hyvä myös tehdä lapselle selväksi, että lapsen ei tarvitse huolehtia aikuisten jaksamisesta: vanhempi huolehtii itse itsestään ja lapsesta.

Lapsella on erotilanteesta huolimatta oikeus kumpaankin vanhempaansa. Lapsella tulee olla oikeus ajatella kummastakin vanhemmastaan hyvää, lupa tavata kumpaakin vanhempaansa ja pitää yhteyttä heihin. Joskus vanhempi voi tunnistaa lapsen kokeman lojaliteettiristiriidan, kun lapsi yrittää miellyttää kumpaakin vanhempaansa. Lapsi saattaa esimerkiksi kertoa kummallekin vanhemmalle eri versiot siitä, mitä hän haluaa. Lapselle voi sanoa, että hänen ei tarvitse valita puolia.

Riippumatta lapsen reaktioista erossa, yhteydenpito lapseen on aina vanhemman vastuulla. Vanhempi osoittaa, että hän kestää lapsen reaktiot eikä hylkää tätä vaikealla hetkellä.

On tärkeää, että kumpikin vanhempi on läsnä lapsen arjessa eron jälkeenkin. Lapsen päivähoito, vaatehuolto ja kouluasiat ovat kummankin vanhemman vastuulla. Lapsen on tärkeää kokea, että hän ei ole kummassakaan kodissaan vieras. Hänellä on kummankin vanhemman luona oma sänky ja omat tavarat. Vanhempi ei ole vain viihdyttäjä tai kaveri, vaan välittävä ja valvova huolehtija eron jälkeenkin.

Vanhemmat voivat suojella lasta eron vaikutuksilta pyrkimällä mahdollisimman hyvään yhteistyöhön keskenään. Riitelyn vähentäminen tai lapsen suojaaminen siltä auttavat lasta sopeutumaan uuteen elämäntilanteisiin.

"Yhteinen vanhemmuus on sujunut eron jälkeen paremmin kuin avioliitossa, koska ei tarvitse olla enää pahoilla mielin onnettoman suhteen takia. Selvisin koska kävin terapiassa. Voimavarana oli halu järjestää lapselle siedettävä elämä."

Eron rasittavuutta voi vähentää ylläpitämällä rutiineja lapsen elämässä. On tärkeää, että muut asiat lapsen elämässä muuttuisivat erotilanteessa mahdollisimman vähän. Mikäli on mahdollista, aikuisten olisi hyvä asua niin lähellä toisiaan, että lapsen tuttu ja turvallinen ympäristö säilyy mahdollisimman muuttumattomana: ystävät, koulu- ja päivähoitokaverit, tutut hoitajat, isovanhemmat ja muut sukulaiset ovat lapselle tärkeä voimavara erotilanteessa. Eron myötä tiukkeneva taloustilanne voi joskus haastaa tuttujen harrastusten ylläpitämisen.

Lapselle voi hakea myös ulkopuolista tukea erotilanteessa. Voit ottaa itse yhteyttä paikalliseen perheneuvolaan, koulupsykologiin, lastenneuvolaan tai nuorisopoliklinikkaan. Perheneuvoloiden kautta lapsille on tarjolla myös omia eroryhmiä.

Lapselle vanhempien ero tulee usein yllätyksenä, ja hän tarvitsee aikaa sopeutua siihen. Tässä vaiheessa vanhempi itse voi olla paljon pidemmällä eron käsittelyssä, ja hänellä voi olla jo uusi kumppanikin. Lapselle on kuitenkin tärkeää, että hän voi tottua uuteen asumisjärjestelyyn ja luoda tapaamiskäytännöt muualla asuvaan vanhempaan ennen tutustumista vieraaseen aikuiseen. Jos lapselle ei jää toipumisaikaa, uusi kumppani voi merkitä hänelle äidin tai isän kilpailijaa. Tällainen asetelma voi pakottaa lapsen toisen vanhemman puolustajaksi.

Kerro uudesta kumppanistasi ensin eksällesi, ja sitten vasta lapselle. Silloin lapsen ei tarvitse kantaa salaisuutta toisessa kodissaan. Samalla ennaltaehkäiset sitä, että eksäsi ilmaisisi spontaanin reaktionsa, esimerkiksi loukkaantumisen tunteen, lapsen kuullen. Kertominen antaa eksällesi aikaa käsitellä omia tunteitaan. Samalla hän voi rauhassa valmistautua vastaamaan lapsen kysymyksiin uudesta kumppanistasi.

Lapsen reaktiota vanhemman uutta kumppania kohtaan ei voi tietää etukäteen. Lapsi voi ottaa uuden kumppanin hyvin vastaan, tai hän voi osoittaa torjuntaa. On normaalia, että lapsi jossain vaiheessa osoittaa kiukkua uutta kumppania kohtaan. Uusi kumppani ja lapsi voivat kummatkin tuntea ulkopuolisuuden tunteita uudessa uusperheessä. On tärkeää, että vanhempi kestää lapsen erilaiset reaktiot uudessa perhetilanteessa.

Lapsi voi kiintyä uuteen kumppaniisi, kun hän huomaa, ettei uusi kumppani vie häneltä vanhempaa. Huolehdi siitä, että annat myös kahdenkeskistä aikaa lapsellesi. Kiintymystä uuden kumppanin ja lapsen välillä helpottaa myös se, kun uusi kumppani huolehtii lapsen tarpeista ja sitoutuu lapseen. Jokaisella lapsella on oikeus kokea olonsa tervetulleeksi ja rakastetuksi omassa kodissaan. Kun valitset uutta kumppania, valitset myös uuden aikuisen lastesi elämään.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanhempien ero on yksi yleisimmistä elämänkriiseistä lapsen elämässä. Ero mullistaa koko lapsen maailman. Lapsellakin voi kestää useampia vuosia, ennen kuin hän sopeutuu vanhempiensa eroon. Tutkimukset osoittavat, että suurin riskitekijä lapsen hyvinvoinnille on vanhempien välinen runsas ja vihamielinen riitely - riippumatta siitä, ovatko vanhemmat yhdessä vai eivät.

# data[].attributes.headline
Erityisherkän lapsen kanssa  - ensimmäinen suomalainen kirja lasten erityisherkkyydestä

# data[].attributes.subject
Erityisherkän lapsen kanssa  - ensimmäinen suomalainen kirja lasten erityisherkkyydestä

# data[].attributes.body
Erityisherkkyyteen erikoistunut psykologi Heli Heiskanen on tavannut vastaanotollaan lukemattomia erityisherkkiä lapsia ja heidän vanhempiaan. Noin viidesosa ihmisistä on synnynnäisesti erityisherkkiä. Heillä on tavanomaista herkempi hermojärjestelmä, joka ilmenee esimerkiksi tunne- ja aistiherkkyytenä. Erityisherkät lapset ovat ovat kovilla tämän päivän elämänmenossa, jossa suorittaminen, kiire ja häly ovat arkipäivää. Stressi ja ylikuormitus tekevät herkkyydestä rasitteen. Liian kuormittavassa ympäristössä voi ilmetä käyttäytymisen ongelmia, tunne-elämän haasteita ja alisuoriutumista.

# data[].attributes.headline
Tunteita päästä varpaisiin tarjoaa runsaasti keinoja tunteiden keholliseen kohtaamiseen ja käsittelemiseen sekä turvan tunteen vahvistamiseen. Pienenä opitut taidot tukevat hyvinvointia läpi elämän!

# data[].attributes.subject
Tunteita päästä varpaisiin tarjoaa runsaasti keinoja tunteiden keholliseen kohtaamiseen ja käsittelemiseen sekä turvan tunteen vahvistamiseen. Pienenä opitut taidot tukevat hyvinvointia läpi elämän!

# data[].attributes.body
Jännitys tuntuu perhosina vatsassa, viha kiristää koko kehon ja ilo saa sen läikehtimään lämpimästi. Tunteet ovat kehollisia, eikä niitä voi käsitellä pelkästään järjen avulla. Rauhallinen hengittely ja tunteen hyväksyminen tepsivät esimerkiksi jännitykseen tehokkaammin kuin sen toteaminen, että ”ei ole mitään syytä jännittää”.

Heli Mäkelä ja Tiia Trogen kertovat kirjassaan, miten lapsi ja aikuinen voivat yhdessä opetella tunnistamaan ja purkamaan kehossa tuntuvia tunteita. Kehon ja mielen yhteyden vahvistuessa on helpompi sallia itselleen myös haastavat tunteet niitä tukahduttamatta. Kun tunteet pystyy elämään läpi, ne kuohuvat harvemmin yli.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunteita päästä varpaisiin : kehotietoisuus lapsen ja aikuisen tunnetaitojen tukena

# data[].attributes.body
Meiltä aikuisilta vaaditaan hyvää itsesäätelykykyä. Mutta vain harva meistä on saanut omassa lapsuudessaan tukea tunnetaitojen opetteluun.

Itsesäätely ja itsemyötätunto ovat oleellisia lempeän kasvattajan ominaisuuksia. Itsesäätely on tunteiden, ajatusten ja käyttäytymisen säätelyä sekä keskittymiskykyä. Itseä kohtaan osoitettu myötätunto puolestaan on perusta myötätuntoon toisia kohtaan. Ilman tietoa ja harjoittelua näitä ominaisuuksia on vaikea hyödyntää kasvatuksessa.

Tämän kirjan tavoite on olla kasvattajan ja vanhemman, ja siten myös lapsen, itsesäätelyn apu. Kun aikuinen pystyy säätelemään omia tunteitaan ja käyttäytymistään, myös lasten itsesäätely kasvaa. Käytännönläheinen kirja sisältää tietoa, tukea ja harjoituksia, joiden myötä on mahdollista tulla lempeäksi kasvattajaksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lempeän kasvattajan opas : aikuisen itsesäätely ja itsemyötätunto

# data[].attributes.headline
Haastava käyttäytyminen - muutoksen mahdollisuuksia 

# data[].attributes.subject
Haastava käyttäytyminen - muutoksen mahdollisuuksia 

# data[].attributes.body
Kirjan tarkoituksena on etsiä kasvatuksellisen kuntoutuksen ratkaisuja haastavaan käyttäytymiseen. Kattava teos on suunnattu perheille, päiväkodeille, kouluille, asumisyksiköille ja muille työyhteisöille tarttumaan haasteisiin ja luomaan ratkaisuja.

Kirja on uudistettu laitos vuonna 2007 ilmestyneestä ja loppuunmyydystä Haastava käyttäytyminen -kirjasta.

# data[].attributes.body
Suomen Punainen Risti on julkaissut oivallisia lyhytvideoita kaveritaidoista, jotka johdattelevat itsereflektointiin: Miten toimit uuden ihmisen seurassa? Osoitatko kiinnostusta toisen kertomaa kohtaan? Osaatko kysyä? Miten käyttädyt jännittäessäsi?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaveritaitoja 1: Uuteen ihmiseen tutustuminen

# data[].attributes.headline
Tunteet ja käyttäytyminen hallintaan yläkoulussa : tunnetaitojen opettaminen Aggression portaat -opetusohjelman avulla : opettajan käsikirja

# data[].attributes.subject
Tunteet ja käyttäytyminen hallintaan yläkoulussa : tunnetaitojen opettaminen Aggression portaat -opetusohjelman avulla : opettajan käsikirja

# data[].attributes.body
Kirja on tarkoitettu kaikille nuorten ja nuorten aikuisten parissa toimiville ammattilaisille sekä kaikille tunnetaidoista ja niiden opettamisesta kiinnostuneille. Myös vanhemmat voivat saada kirjasta vahvistusta ja vinkkejä, miten tukea oman nuorensa haasteellista kehitysvaihetta kohti tasapainoista ja hyvinvoivaa aikuisuutta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunteet ja käyttäytyminen hallintaan yläkoulussa : tunnetaitojen opettaminen Aggression portaat -opetusohjelman avulla : opettajan käsikirja

# data[].attributes.headline
Mieletön fiilis - hyvän mielen käsikirja

# data[].attributes.subject
Mieletön fiilis - hyvän mielen käsikirja

# data[].attributes.body
Nuoruudessa oma mieli, tunteet ja ajatukset joutuvat myllerrykseen. Mieletön fiilis Hyvän mielen käsikirja tarjoaa nuorelle käytännönläheisiä työkaluja omien tunteiden tunnistamiseen ja keinoja niiden kanssa pärjäämiseen. Tämän kirjan neuvoilla sekasorto selviää ja nuori saa taitoja rakentaa mielen hyvinvointia ja toimivia ihmissuhteita myös tulevaisuudessa!

Raisa Cacciatore on lastenpsykiatri, kouluttaja ja tietokirjailija. Hänellä on lähes kolmenkymmenen vuoden kokemus lasten ja nuorten kasvun ja kehityksen tukemisesta.

Max Karukivi on nuorisopsykiatri ja lääketieteen tohtori. Työssään hän auttaa tunne-elämän häiriöistä kärsiviä nuoria, opettaa psykiatriaa ja tutkii nuorten tunneilmaisua.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuvaan voi liittyä käytön rajoituksia.

Katso käyttöehdot

Finna-arvio

(1)

Mieletön fiilis : hyvän mielen käsikirja

DESC SOURCE

Kirja

Cacciatore, Raisa ; Karukivi, Max ; Tauriainen, Tea

Tammi 2014

Tallennettuna:

Muut nimekkeet

Hyvän mielen käsikirja

Ulkoasu

359 sivua : kuvitettu ; 21 cm

Kieli

suomi

Alkuteoksen kieli

suomi

Julkaisija | [Helsinki] : Tammi 2014

Luokitus

Lapsuuden ja nuoruuden psykologia (ykl 14.61)
Elämänfilosofia. Elämäntaito (ykl 17.3)

Aiheet

hyvä elämä

nuoret

tunnetaidot

hyvinvointi

henkinen hyvinvointi

tunteet

elämäntaito

ihmissuhteet

elämänhallinta

itsetuntemus

seksuaalisuus

Valmistaja | (painettu EU:ssa)

Lisätiedot

Raisa Cacciatore, Max Karukivi ; [kuvitus: Tea Tauriainen]

ISBN

978-951-31-7177-3 sidottu

# data[].attributes.attachment_link.title
Mieletön fiilis : hyvän mielen käsikirja

# data[].attributes.body
Askeleittain etenevä tunnetaito-ohjelma.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tunnetaitojen käsikirja : askeleittain etenevä tunnetaito-ohjelma lapselle ja vanhemmalle

Kirja

Pöyhönen, Julia, kirjoittaja, 1986- ; Livingston, Heidi, kirjoittaja, 1988- ; Hytti, Maija, asiantuntija ; Teittinen, Matias, kuvittaja

Mäkelä 2020.

Tallennettuna:

Genre

vanhempainoppaat

oppaat (teokset)

Muut nimekkeet

Askeleittain etenevä tunnetaito-ohjelma lapselle ja vanhemmalle

Ulkoasu

132 sivua : kuvitettu ; 24 cm

Kieli

suomi

Alkuteoksen kieli

suomi

Huomautukset

Julkaisussa täytettäviä sivuja.
Lisäpainokset: 2. painos 2021.
Kannessa myös: Opitaan yhdessä hauskalla tavalla!.

Julkaisija | Karkkila : Mäkelä 2020.

Sarja

Ympyräiset

Luokitus

Tunne- ja tahtotoiminnot (ykl 14.16)
Perhe- ja kotikasvatus (ykl 38.1)

Aiheet

tunnetaidot

lapset (perheenjäsenet)

vanhemmat

tunnekasvatus

tunteet

säätely

tunne-elämän kehitys

lapsen kehitys

sosiaaliset taidot

kasvatus

harjoitukset

Valmistaja | Latviassa

Lisätiedot

Julia Pöyhönen, Heidi Livingston ; pedagoginen asiantuntija: Maija Hytti ; taitto ja kuvitus: Matias Teittinen

ISBN

978-952-341-435-8 pehmeäkantinen

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunnetaitojen käsikirja : askeleittain etenevä tunnetaito-ohjelma lapselle ja vanhemmalle

# data[].attributes.body
Kaveritaitoja on opas, joka tarjoaa työkaluja ja toimintamalleja ammattilaisten päivittäiseen kasvatustyöhön. Keskiössä ovat suositellut toimintamallit ja vinkit lasten kaveritaitojen tunnistamiseen ja kehittämiseen sekä myönteisen ryhmäilmapiirin vahvistamiseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuvaan voi liittyä käytön rajoituksia.

Katso käyttöehdot

Kuvaan voi liittyä käytön rajoituksia.

Katso käyttöehdot

Finna-arvio

(0)

Kaveritaitoja : tietoa ja harjoituksia toimivan ryhmän rakentamiseen varhaiskasvatuksessa

DESC SOURCE

Kirja

Laaksonen, Vilja, kirjoittaja ; Repo, Laura, kirjoittaja ; Bast, Terese, kuvittaja

Folkhälsan [2017]

Tallennettuna:

Genre

harjoituskirjat

harjoitukset

Muut nimekkeet

Tietoa ja harjoituksia toimivan ryhmän rakentamiseen varhaiskasvatuksessa

Ulkoasu

105 sivua : kuvitettu ; 25 cm

Kieli

suomi

Alkuteoksen kieli

suomi

Huomautukset

Oikea kuvittajan nimi: Terese Bast.

Julkaisija | [Helsinki] : Folkhälsan [2017]

Luokitus

Esiopetus (ykl 38.51)
Päivähoito (ykl 37.41)

Aiheet

ohjaus

varhaiskasvatus

lapset (ikäryhmät)

vuorovaikutus

vertaissuhteet

sosiaalinen vuorovaikutus

empatia

sosiaaliset taidot

ryhmät

yhteisöllisyys

ryhmäytyminen

leikkiminen

kasvatus

päiväkodit

työyhteisöt

vanhemmat

osallistaminen

toimintamallit

harjoitukset

Lisätiedot

kirjoittajat: Vilja Laaksonen & Laura Repo ; kuvitukset: Therese Bast

ISBN

978-952-5641-75-2 rengaskirja

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaveritaitoja : tietoa ja harjoituksia toimivan ryhmän rakentamiseen varhaiskasvatuksessa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toimitusehdot

1. Rekisteröityminen

1.1. Tilauksen tekeminen ei edellytä rekisteröitymistä. Ensimmäisen tilauksen yhteydessä kuluttajan tulee:
a) (Rekisteröityä kuluttajana Pesäpuu ry:n asiakasrekisteriin ilmoittamalla nimensä sekä muut pakolliset tiedot.)
b) Antaa suostumuksensa, että Pesäpuu ry rekisteröi henkilötiedot asiakasrekisteriinsä. Pesäpuu ry:n asiakastiedot ovat luottamuksellisia. Pesäpuu ry sitoutuu olemaan luovuttamatta asiakastietoja muille kuin yhdistyksen sisäisille yhteistyökumppaneille.
1.2. Kuluttajan tulee noudattaa tarkkaavaisuutta ja huolellisuutta verkkokauppaa käyttäessään.

2. Tilauksen sitovuus

2.1. Yhteydenpito osapuolten välillä tapahtuu joko sähköpostitse, kirjeitse tai puhelimitse. Kuluttaja sitoutuu tilauksensa tehtyään tarkkailemaan sähköpostiaan tilausvahvistuksen vastaanottamiseksi.
2.2. Sitova kauppasopimus tulee voimaan, kun Pesäpuu ry on sähköpostitse lähettänyt tilausvahvistuksen.
2.3. Kuluttajalla on oikeus sähköpostitse, kirjeitse tai puhelimitse ennen tilauksen toimitusta peruuttaa koko tilaus tai osia tilauksesta. Toimitus on tapahtunut, kun kuluttajalle on toimitettu osa tilauksesta tai ilmoitus, että tilaus on noudettavissa Postista.

3. Hinnat

3.1. Voimassaoleva hinta on hinta, joka on ilmoitettu Pesäpuu ry:n verkkokaupassa osoitteessa http://verkkokauppa.pesapuu.fi/. Voimassaoleva hinta on Euroissa (EUR). Pesäpuu ry pidättää oikeuden hinnanmuutoksiin.
3.2. Tilaukseen lisätään toimituskulut, jotka kattavat paketin toimittamiseen liittyvät kulut. Toimituskulut veloitetaan toimitustavan mukaan seuraavasti:

Paketti toimitetaan Postin toimitusehtojen mukaan joko valittuun postitoimipaikkaan tai pakettiautomaattiin tai se toimitetaan kotiin päiväjakelun mukana.

Paino enintään 250 g, toimituskulut 5,00 euroa

Paino enintään 35 kg, toimituskulut 8,00 euroa

Paino yli 35 kg, toimituskulut 40,00 euroa

Huomioithan, että pakettia säilytetään pakettiautomaatissa tai postin toimipisteessä seitsemän [7] vuorokautta sen saapumisesta, jonka jälkeen paketti palautuu Pesäpuu ry:lle noutamattomana. Uudelleen lähetetystä tilauksesta veloitamme 10 euroa tapauksessa, jossa tilaus on ensin palautunut Pesäpuu ry:lle noutamattomana.

Paketti organisaatioille

Paketti toimitetaan perille toimitusosoitteeseen tai PL-osoitteeseen.

Paino enintään 250 g, toimituskulut 7,00 euroa

Paino enintään 15 kg, toimituskulut 14,00 euroa

Paino enintään 25 kg, toimituskulut 25,00 euroa

Paino yli 25 kg, toimituskulut 40,00 euroa

Huomioithan, että mikäli lähetyksen vastaanottajaa ei tavoiteta jakelun yhteydessä, pakettia säilytetään postin toimipisteessä seitsemän [7] vuorokautta, jonka jälkeen paketti palautuu Pesäpuu ry:lle noutamattomana. Uudelleen lähetetystä tilauksesta veloitamme 10 euroa tapauksessa, jossa tilaus on ensin palautunut Pesäpuu ry:lle noutamattomana.

Nouto Jyväskylän toimistolta

Tilaus voidaan noutaa Jyväskylän toimistolta maksutta.
Sovi noudosta toimiston henkilökunnan kanssa, toimisto@pesapuu.fi, 014-3322500

Tutustu tuotteisiin myös Helsingin toimistolla

Sovi tutustumiskäynnistä henkilökunnan kanssa etukäteen, hanna.piiroinen@pesapuu.fi/040-7000795.

4. Toimitus

4.1. Lähetämme tilauksia kaksi kertaa viikossa, tiistaisin ja perjantaisin.
4.2. Mikäli tuote halutaan ehdottomasti tiettyyn päivään mennessä, on siitä mainittava erikseen, esim. tilauksen teon yhteydessä. Pesäpuu ry toimii toimituksen suhteen kuluttajien tarpeiden mukaisesti, mikäli se on kohtuudella mahdollista.
4.3. Mikäli kuluttaja ostaa tuotteita, jotka ovat tilapäisesti loppuneet, toimitetaan tilaus jälkitoimituksena.
4.4. Pesäpuu ry toimittaa tuotteita pääsääntöisesti Suomessa. Kaikki Pesäpuu ry:n toimitukset tapahtuvat Posti Oy:n välityksellä, elleivät kuluttaja ja Pesäpuu ry muuta erikseen sovi.

5. Maksuehdot

5.1. Maksu tapahtuu seuraavia maksutapoja käyttäen:

a) Verkkopankit ja Paytrail. Yksityishenkilöt maksavat tilauksen verkkokaupassa ostosten teon yhteydessä verkkopankkimaksulla tai muilla Paytrailin tarjoamilla vaihtoehdoilla.
b) Lasku organisaatioille. Maksu yritysten ja yhteisöjen kohdalla voidaan suorittaa laskulla.
c) Lasku yksityishenkilöille. Lähetetään aina ennakkoon. Maksusuorituksen tultua tilille, lähetetään tilaus.
d) Maksu maksukortilla noudettaessa tuotteet toimistolta. Yrityksille ja yhteisöille voimme kirjoittaa laskun.

6. Palautukset

6.1. Kuluttajalla on oikeus palauttaa käyttämättömät tuotteet neljäntoista (14) päivän kuluessa tuotteen/tuotteiden vastaanottamisesta, vastaanottamispäivä poislukien. Palautettavan tuotteen ja tuotepakkauksen tulee olla olennaisesti samassa kunnossa kuin sitä vastaanotettaessa.
6.2. Kuluttajan toivotaan tekevän palautusilmoitus sähköpostitse osoitteeseen toimisto@pesapuu.fi ENNEN tuotteen palauttamista. Palautus lähetetään osoitteeseen Pesäpuu ry, Ilmarisenkatu 17 A, 40100 Jyväskylä. Kuoreen tunnus "asiakaspalautus".

7. Pesäpuu ry:lle noutamattomana palautuvat toimitukset

7.1. Posti säilyttää toimitettuja paketteja seitsemän [7] vuorokautta niiden saapumisesta

paketti organisaatiolle: mikäli lähetyksen vastaanottajaa ei ole tavoitettu jakelun yhteydessä toimitusta seuraavana arkipäivänä

paketti kuluttajille: lähetys postin toimipisteessä tai pakettiautomaatissa

Mikäli pakettia ei ole noudettu määräajassa postin toimipisteestä tai pakettiautomaatista, paketti palautuu Pesäpuu ry:lle noutamattomana. Veloitamme tilausten uudelleen lähetyksestä 10 euroa tapauksissa, joissa tilaukset palautuvat ensin Pesäpuu ry:lle noutamattomina.

8. Kuljetuksessa rikkoutuneet lähetykset

8.1. Toisinaan voi käydä niin, että huolellisesta pakkaamisesta huolimatta postikuljetuksen yhteydessä paketit voivat vaurioitua. Siksi on hyvä jo pakettia noudettaessa tarkistaa sen kunto postivirkailijan läsnäollessa. Mikäli paketti on vaurioitunut kuljetuksessa ja mikäli myös tilattu tuote/tuotteet ovat vaurioituneet, tee postikonttorissa heti asiasta vahinkoilmoitus. Ota tämän jälkeen yhteyttä toimistoomme sopiaksesi uuden tuotteen toimittamisesta.

9. Reklamaatio

9.1. Mikäli kuluttajalle on toimitettu väärä tuote, tuote on vaurioitunut tms., tulee kuluttajan ilmoittaa asiasta kohtuullisessa ajassa Pesäpuu ry:lle, joko sähköpostitse osoitteeseen toimisto@pesapuu.fi tai postitse osoitteeseen Pesäpuu ry, Ilmarisenkatu 17 A, 40100 Jyväskylä. Palauttaminen tapahtuu reklamaation tekemisen jälkeen. Saatuaan palautetun tavaran, Pesäpuu ry lähettää vastaavanlaisen tuotteen palautetun tuotteen tilalle tai palauttaa jo mahdollisesti maksetun kauppahinnan viipymättä asiakkaalle.

10. Ylivoimainen este (Force majeure)

10.1. Pesäpuu ry ei vastaa siitä, että tilauksen toimitus estyy, vaikeutuu tai myöhästyy Pesäpuu ry:n vaikutusmahdollisuuksien ulkopuolella olevasta seikasta, kuten sodasta, luonnonmullistuksesta, vienti- tai tuontikiellosta, viranomaisen päätöksestä, yleisen liikenteen häiriintymisestä tai muusta vastaavasta Pesäpuu ry:n toimintaa vaikeuttavasta tai estävästä toiminnasta.

11. Riitojen ratkaisu

11.1. Tästä etäkauppasopimuksesta aiheutuviin riitoihin ja erimielisyyksiin sovelletaan Suomen lakia.

12. Rekisteriseloste

12.1. Lakisääteinen rekisteriseloste.

Rekisterinpitäjä: Pesäpuu ry, Ilmarisenkatu 17 A, 40100 Jyväskylä
Rekisterin nimi: Pesäpuu ry:n asiakasrekisteri
Rekisterin tarkoitus: Asiakassuhteen hoitaminen
Rekisterin sisältämät tiedot: Henkilön etu- ja sukunimi, lähiosoite, postinumero, postitoimipaikka, sähköpostiosoite, puhelinnumero ja salasana sekä muita tilauksen ja uutiskirjeiden toimittamiseksi tarvittavia tietoja.
Tietolähteet: Asiakas syöttää tiedot itse
Rekisteriasioita hoitava yhteyshenkilö: Pesäpuu ry, Kaisu Saastamoinen,
puh. (014) 332 2500, toimisto@pesapuu.fi
Rekisterin tietoja ei luovuteta ulkopuolisille. Tiedot tallentuvat palvelimelle, jonne vain rekisteriasioita hoitavalla henkilöllä on käyttöoikeudet. Tiedot on suojattu käyttäjätunnuksella ja salasanalla.

Hyväksyn toimitusehdot

# data[].attributes.attachment_link.description
1.1. Tilauksen tekeminen ei edellytä rekisteröitymistä. Ensimmäisen tilauksen yhteydessä kuluttajan tulee:a) (Rekisteröityä kuluttajana Pesäpuu ry:n asiakasrekisteriin ilmoittamalla nimensä sekä muut pakolliset tiedot.)b) Antaa suostumuksensa, että Pesäpuu ry rekisteröi henkilötiedot asiakasrekisteriinsä. Pesäpuu ry:n asiakastiedot ovat luottamuksellisia. Pesäpuu ry sitoutuu olemaan luovuttamatta asiakastietoja muille kuin yhdistyksen sisäisille yhteistyökumppaneille.1.2. Kuluttajan tulee noudattaa tarkkaavaisuutta ja huolellisuutta verkkokauppaa käyttäessään.

# data[].attributes.body
Suhtaudu tunteisiin viestintuojina. Tunteella on sinulle aina jotain kerrottavaa, ja ne pyrkivät ohjaamaan sinua oikeaan suuntaan elämässä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tunnetaidot tarkoittavat kykyä havaita, ilmaista ja säädellä omia tunteita. Tunnetaidot ovat itsetuntemuksen ja hyvän mielenterveyden perusta. Omien tunteiden näkeminen ja ymmärtäminen auttavat myös hahmottamaan toisten tunteita, mikä on oleellinen osa vuorovaikutustilanteita ja niissä toimimista.

Tunnetaidot ovat tärkeitä monista eri syistä. Ne auttavat ilmaisemaan ja säätelemään omia tunteita, hillitsemään itseä tarpeen mukaan, tunnistamaan omia tarpeita, toimimaan jämäkästi silloin, kun omat rajat meinaavat ylittyä, luomaan toimivia ihmissuhteita, huolehtimaan omasta hyvinvoinnista ja rakentamaan oman näköistä elämää. Ilman toimivia tunnetaitoja olet herkästi tunteidesi vankina. Saatat huomata, että tunteet ohjaavat elämääsi sen sijaan, että tekisit tietoisia valintoja siitä, mihin suuntaan haluat kulkea. Tunnetaitojen avulla voit ottaa välimatkaa omiin tunteisiisi ja arvioida, missä tilanteissa tunteiden mukaan toimiminen vie sinua haluttuun suuntaan ja missä tilanteissa ei.

Tunnetaidot ovat kirjaimellisesti taitoja, jotka eivät synny itsestään. Pohja tunnetaidoille luodaan lapsuudessa. Se, miten olet lapsuudessa oppinut tunnistamaan, ilmaisemaan ja säätelemään tunteitasi, vaikuttaa paljon siihen, miten selviät vaikeista ajoista elämässä, miten toimit suhteessa muihin ihmisiin ja miten hyvin ylipäänsä tunnet itsesi. Koska kyse on taidoista, voi niitä oppia ja vahvistaa läpi koko elämän. Tunnetaidot ovat elämässäsi merkittävä voimavara ja niiden vahvistamiseen kannattaa panostaa riippumatta siitä, millaiset taidot olet aiemmin elämässäsi omaksunut. Epätoimivat taidot voivat muuttua paremmiksi ja hyvät taidot entistä toimivammiksi.

Näin vahvistat tunnetaitojasi

Kiinnitä huomiota tunteisiisi. Onko tunteiden tunnistaminen sinulle helppoa? Onko sinulla sanoja tunteille? Mikäli tunteiden tunnistaminen on vaikeaa, voit hyödyntää erilaisia tunnelistoja tunteiden sanoittamisen apuna.

Ovatko jotkin tunteet sinulle sallitumpia kuin toiset? Onko sinulla kiellettyjä tunteita, joita et salli itsesi kokea? Pyri suhtautumaan tunteisiin ilman arvottamista hyviin ja huonoihin, sallittuihin ja kiellettyihin. Tunteet itsessään eivät vahingoita ketään eikä niitä sen takia tarvitse kieltää itseltään.

Anna itsellesi lupa ilmaista kaikenlaisia tunteita. Mieti, miten voit tehdä sen vahingoittamatta itseäsi tai muita.

Etsi keinoja säädellä tunteitasi ja hillitä itseäsi tilanteissa, joissa tunteiden ilmaiseminen ei jostain syystä ole mahdollista tai suotavaa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita tunteiden kieltämistä tai tukahduttamista. Viesti itsellesi, että olet huomannut tunteesi ja palaat siihen tarvittaessa myöhemmin.

Kohtele itseäsi arvostaen. Itsearvostus on tunnetaitojen perusta. Arvostava suhtautuminen itseä kohtaan mahdollistaa sen, että olet halukas kuuntelemaan tunteitasi ja ottamaan niiden välittämät viestit vastaan.

Suhtaudu tunteisiin viestintuojina. Tunteella on sinulle aina jotain kerrottavaa, ja ne pyrkivät ohjaamaan sinua oikeaan suuntaan elämässä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunnetaidot tarkoittavat kykyä havaita, ilmaista ja säädellä omia tunteita. Tunnetaidot ovat itsetuntemuksen ja hyvän mielenterveyden perusta. Omien tunteiden näkeminen ja ymmärtäminen auttavat myös hahmottamaan toisten tunteita, mikä on oleellinen osa vuorovaikutustilanteita ja niissä toimimista. Tunnetaidot ovat tärkeitä monista eri syistä.

# data[].attributes.body
Kiukulla on tärkeä tehtävä, sillä se auttaa puolustamaan itseä. Vahvojen tunteiden kanssa pärjääminen vaatii kuitenkin harjoittelua. Aggressiokasvatuksen tavoitteena on opettaa lapselle vaikeiden tunteiden hallintaa ja aggression rakentavaa purkamista.

Tässä kirjassa kerrotaan tunnesäätelytaitojen kehittymisestä ja tukemisesta sekä käydään läpi väkivaltaista käytöstä selittäviä tekijöitä.

Teoksessa annetaan myös paljon käytännön keinoja lasten ja nuorten vihanhallintataitojen edistämiseksi.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Riihonen, Riikka; Koskinen, Minna; Piitulainen, Mira

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuinka kiukku kesytetään? : lasten aggressiokasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Katkeaako pinna? Saako lapsi kilarit, tai repiikö hän pelihousunsa? Kiukku on yksi perustunteista ja osa jokaisen ihmisen elämää. Jotkut kiukuttelevat mi...

# data[].attributes.body
Kun lapsi saa kavereita, hän astuu maailmaan, jossa on omanlaisensa säännöt ja kulttuuri. Tässä maailmassa rakennetaan ja ylläpidetään kaverisuhteita, harjoitellaan ryhmässä toimimista ja jaetaan uusia kokemuksia. Kaikki nämä ovat osa lapselle tärkeitä kaveritaitoja, joita hän pääsee harjoittelemaan vertaistensa kanssa.

Varhaiskasvatus tarjoaa lapsille monipuolisen oppimisympäristön kaveritaitojen harjaannuttamiseen yhteisten hetkien ja leikkien myötä. Lapsi oppii muun muassa tuomaan oman äänensä kuuluviin, ottamaan toiset huomioon, osallistumaan leikkiin ja ratkaisemaan riitatilanteita itse.

Tämän kirjan avulla aikuinen voi auttaa lasta näiden taitojen oppimisessa kuuntelijana, rohkaisijana ja neuvojana. Ohjattu ja turvallinen kaveritaitojen harjoittelu tukee lapsen oma-aloitteista ja itsenäistä osallistumista kaikenlaisissa vuorovaikutustilanteissa.

# data[].attributes.headline
TUNNEPORTAAT ja ladattavat TUNNEREAKTIOKORTIT (Viitottu rakkaus - materiaalia)

# data[].attributes.subject
TUNNEPORTAAT ja ladattavat TUNNEREAKTIOKORTIT (Viitottu rakkaus - materiaalia)

# data[].attributes.body
Lapsi voi tehtävän avulla pohtia yhdessä aikuisen kanssa omia negatiivisia tunteitaan, jotka tulevat esiin tehtävän kaltaisissa esimerkkitilanteissa. Voit keksiä tilanteita/ongelmia itse lisää (kustomoida niin sanotusti eri lapsille). Lapsen kanssa voidaan miettiä hänessä nousevan tunteen voimakkuutta suhteessa tilanteen/ongelman kokoon.
Pohdinnoissa voi käyttää apuna myös tunnekortteja, jotka avaavat enemmän tunneportaiden ongelmia/tunnereaktioita. Korttien avulla lapsi voi pohtia mikä tunne kuvaa hänen kokemustaan esimerkkitilanteissa parhaiten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapsi voi tehtävän avulla pohtia yhdessä aikuisen kanssa omia negatiivisia tunteitaan, jotka tulevat esiin tietyissä arkisissa tilanteissa. Lapsen kanssa voidaan miettiä hänessä nousevan tunteen voimakkuutta suhteessa tilanteeseen. Onko tämä tilanne minulle sellainen että se aiheuttaa minussa voim…

# data[].attributes.body
Tunnetaidot kuuluvat kaikille ja niitä voi harjoitella kaikenikäisenä. Harjoittelu kannattaa – itsetuntemus lisääntyy, minäkuvasta tulee myönteisempi ja omien tunteiden tunnistaminen auttaa ymmärtämään toisten tunteita. Tämä syventää vuorovaikutustaitoja ja ihmissuhteita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tunnesanat-sivulla on tunnekortteja neljällä kielellä:

Tunnesanat löytyvät myös yhden sivun listoina, jotta ne voi tarvittaessa heijastaa valkokankaalle tai jakaa etäryhmissä.

Sivulla on myös ideoita korttien käyttöön erilaisissa tilanteissa sekä eri toimijoiden vinkkejä ja tietolähteitä.

Miksi tunnesanoja?

Tunnetaidot kuuluvat kaikille ja niitä voi harjoitella kaikenikäisenä. Harjoittelu kannattaa - itsetuntemus lisääntyy, minäkuvasta tulee myönteisempi ja omien tunteiden tunnistaminen auttaa ymmärtämään toisten tunteita. Tämä syventää vuorovaikutustaitoja ja ihmissuhteita.

Erilaisissa ryhmätilanteissa voi pysähtyä tunnustelemaan sen hetkisiä tunteita yhdessä ja pohtia, mitä ne kertovat. Mielialan sanoittaminen antaa tietoa myös ohjaajalle tai kouluttajalle.

Tunnesanat eri kielillä

Tunnesanat-kortteja voi käyttää monin tavoin tunteiden sanoittamiseen tai tunnetaitojen harjoitteluun. Kortteihin on valittu tunteita, joiden avulla voi kertoa fiiliksensä koulutuksissa, kokouksissa ja ryhmätoiminnassa. Ohjaaja tai kouluttaja voi saada arvokasta palautetta varsinkin silloin, kun fiiliskierroksen pitää sekä tapaamisen alussa että lopussa.

Sanoja on runsaasti, joten valitse niistä ryhmälle sopivat tai keksikää yhdessä lisää tyhjiin kortteihin.

Vinkki: Jos käytätte kaksikielisiä kortteja, niin käännöksistä ja tunnesanojen merkityseroista saa hyvän keskustelun aiheen.

Kiitos kääntäjälle, Kristina Strand-Ketoselle.

Kiitos kääntäjälle, Elviira Tanskaselle.

Kiitos kääntäjälle, Elviira Tanskaselle.

Tunnesanat-palikat

Käteen sopivia ja mukavan tuntuisia tunnesanoja saa, kun sanat kirjoittaa tarrakirjoittimella (esim. Dymo) kirkkaalle nauhalle ja kiinnittää puupalikkaan. Sopivia palikoita saa helposti, josta ostaa pakkauksen Huojuva torni -palikoita. Palikoiden terävät kulmat voi sipaista kevyesti hiomapaperilla.

Korttien käyttöideoita

Lyhyt fiiliskierros
Tunteiden tai mielialan sanoittamiseen tapaamisen alussa tai lopussa
Pyydä jokaista valitsemaan kortti, useampia kortteja tai keksimään oma sana. Tehtävänanto voi olla:

Valitse tunne, jota tunnet juuri nyt.

Valitse 1-3 tunnetta, joita olet tuntenut tänä aamuna / täällä tänään / tällä viikolla.

Pyydä jokaista kertomaan valinnastaan vuorollaan sen verran kuin haluaa.

Fiiliskierros kahdella pakalla
Tunnelman ja mielialan sanoittamiseen tapaamisen alussa ja lopussa, muutoksen havaitsemiseen, tapaamisen onnistumisen arviointiin
Jos sinulla on kaksi pakkaa, käytä yhtä pakkaa ensimmäisellä fiiliskierroksella ja toista pakkaa toisella. Jokainen valitsee tapaamisen alussa ainakin yhden fiilistään kuvaavan kortin, esittelee sen vuorollaan ja kertoo fiiliksestään sen verran kuin haluaa. Kortti säilytetään itsellä tapaamisen ajan. Sama toistetaan tapaamisen lopussa.

Jokainen pysähtyy alussa ja lopussa valitsemansa sanan äärelle: Muuttuiko oma mieliala tapaamisen aikana? Mistä se johtui? Jokainen esittelee kortit toisille ja kertoo havainnoistaan haluamansa verran. Voit ohjata keskustelua muutokseen vaikuttaneiden asioiden nimeämiseen tai ratkaisujen löytämiseen.

Jos muutos olotilassa on ollut kielteinen: Mitä pitäisi tapahtua, jotta oloni tulisi paremmaksi? Voisinko ilmaista tarpeitani ja toiveitani toisille paremmin? Mitä itse voisin tulevaisuudessa tehdä toisin, jotta meillä kaikilla olisi hyvä olla?

Jos muutos on ollut myönteinen: Mitä minä tein, jotta tämä muutos oli mahdollinen? Mitä muut tekivät? Mitä tietoja, taitoja, ominaisuuksia ja voimavaroja minulla ja toisilla täytyy olla, jotta myönteinen muutos on ollut mahdollinen?

Tunteellinen tarina
Tunnetilan muuttamiskeinojen pohtimiseen ja luovan kirjoittamisen innoittajaksi
Jaa tunnesanat kahteen pinoon - toiseen ne tunteet, joita pidät myönteisinä ja toiseen ne, joita pidät neutraaleina tai hankalina. Pyydä pareja nostamaan yksi kortti kummastakin pinosta ja keksimään yhdessä tarina, jossa päähenkilön mieliala muuttuu tarinan aikana hankalasta tai neutraalista myönteiseksi.

Ne kirjoittajat, jotka haluavat, voivat lukea tarinansa lopuksi ääneen.

Tunteet ja tunnetaidot tutuksi
Tunne- ja mieliala-aiheisen keskustelun käynnistämiseksi, tunnetaitojen harjoitteluun
Levitä kortit pöydälle sanapuoli alaspäin. Jokainen nostaa pöydältä yhden kortin vuorotellen. Tehtävänanto voi olla:

Millaisessa tilanteessa voi tuntua tällaiselta?

Onko tunne ryhmän mielestä myönteinen, neutraali tai hankala? Ryhmä voi kertoa mielipiteensä peukuttamalla ennen keskustelua.

Jos tunne on myönteinen, ryhmä voi pohtia, miten tätä tunnetta voi lisätä tai vahvistaa omassa ja toisten elämässä.

Jos tunne on neutraali tai hankala, ryhmä voi pohtia, miksi tätä tunnetta tarvitaan tai miten siihen voi vaikuttaa. Mitä voi tehdä itse? Mitä toivoisi toisten tekevän?

Lopuksi kaikki kortit voi kääntää sanapuoli ylöspäin ja pyytää jokaista valitsemaan tunteen, jota haluaa lisää elämäänsä.

Tunnepantomiimi tai tunteenselityspeli
Tunteiden tunnistamisen harjoitteluun ja hauskanpitoon
Valitse 10-20 erilaista tunnesanaa ja laita kortit pinoon sanapuoli pöytää vasten. Kirjoita samat sanat paperille tai valkokankaalle niin, että kaikki näkevät ne.

Jokainen nostaa vuorotellen yhden sanan pinosta näyttämättä korttia toisille ja näyttelee tunteen. Toiset arvaavat, mikä tunne on kyseessä. Jos ryhmä haluaa jatkaa pantomiimia ja pinossa on jäljellä muutama kortti, kannattaa valita uudet sanat. Vastaavalla tavalla voi pelata tunteenselityspeliä.

Tunnepantomiimin tai tunteenselityspelin jälkeen voi keskustella ryhmän tunnetaidoista. Aistitteko herkästi toisten tunteita? Pysähdyttekö joskus miettimään, mistä omat tunteenne johtuvat? Miten ryhmän vapautunut tunnelma vaikuttaa sinuun? Entä varautunut?

Linkkivinkkejä

Mieli ry:n sivuilta löytyy tietoa tunteista ja tunnetaidoista. Sivuilla on myös erilaisia välineitä tunnetaitojen harjoitteluun.

RyhmäRenki-sivulla on lisää välineitä, joiden avulla voi keskustella tunteista.

Värinautit ovat tehneet paljon tunnetehtäviä lapsille.

Hakusanat: materiaalia ryhmänohjaukseen, materiaalia työnohjaukseen, tunnekortteja ryhmätoimintaan, toiminnallisia menetelmiä, tunnetaidot, fiiliskierros, ideoita palautteen kysymiseen, känsloord, känslokort för gruppverksamhet

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunnesanat - Känsloord - Emotion Cards - Les cartes d'émotions

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunnesanat-kortteja voi käyttää monin tavoin tunteiden sanoittamiseen tai tunnetaitojen harjoitteluun ryhmissä ja koulutuksissa.

# data[].attributes.headline
Tunnista tunteita KYLLÄ/EI -korttien avulla

# data[].attributes.subject
Tunnista tunteita KYLLÄ/EI -korttien avulla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etusivu / Tulostettavat materiaalit / Tunne- ja vuorovaikutustaidot / Tunnetaidot / kyllä/ei kysymyskortit tunteista

Kysymyskorttien avulla vastataan kuvissa oleviin kysymyksiin eri tunteista. Leikkaa korteiksi ja laminoi!

Mitä hyötyä tällaisista KYLLÄ/EI harjoituksista on?
Harjoituksen tarkoituksena on saada lapsi tai nuori oppimaan vastaamaan yksinkertaisesti kyllä tai ei, silloin kun häneltä kysytään jotakin. Tällainen vuorovaikutusharjoittelu sopii etenkin autisminkirjon henkilöille. Pitkällisen harjoittelun tavoitteena on, että vastaaminen (kyllä/ei) siirtyy myös muihin arjen tilanteisiin.

Kun kommunikaatio eri tilanteissa helpottuu, se vähentää lapsen tai nuoren turhautumista kun hän tulee ymmärretyksi.

Muita kyllä/ei harjoituksia: Kyllä/Ei kysymyksiä väreistä ja Kyllä/ei kysymyskortteja

(Latauskertoja yhteensä - 5090)

Tutustu myös

# data[].attributes.attachment_link.description
Kysymyskorttien avulla vastataan kuvissa oleviin kysymyksiin eri tunteista. Leikkaa korteiksi ja laminoi! Mitä hyötyä tällaisista KYLLÄ/EI harjoituksista on? Harjoituksen tarkoituksena on saada lapsi tai nuori oppimaan vastaamaan yksinkertaisesti kyllä tai ei, silloin kun häneltä kysytään jotakin. Tällainen vuorovaikutusharjoittelu sopii etenkin autisminkirjon henkilöille. Pitkällisen harjoittelun tavoitteena on, että vastaaminen (kyllä/ei) siirtyy myös muihin arjen tilanteisiin.

# data[].attributes.headline
TUNNE-ETSIJÄ auttaa haastavien tunteiden kanssa. 

# data[].attributes.subject
TUNNE-ETSIJÄ auttaa haastavien tunteiden kanssa. 

# data[].attributes.headline
Lapsi jota ivataan, oppii pelkäämään. Lapsi, jota arvostellaan, oppii tuomitsemaan. Lapsi jota petetään, oppii pettämään. Lapsi, joka kohtaa vihamielisyyttä, oppii hyökkäämään. Lapsi, joka saa hellyyttä, oppii rakastamaan. Lapsi, jota rohkaistaan, oppii luottamaan itseensä. Lapsi joka saa tuntea totuuden, oppii ymmärtämään totuutta. Lapsi, jota kiitetään, oppii olemaan kiitollinen. Lapsi, joka näkee annettavan omasta muille,oppii olemaan huomaavainen. Lapsi, joka saa tietoa, oppii tuntemaan viisauden. Lapsi, jota kohtaan tunnetaan kärsivällisyyttä,oppii olemaan pitkämielinen. Lapsi joka elää onnellisena, löytää rakkauden ja kauneuden. (Donald Russell)

# data[].attributes.subject
Lapsi jota ivataan, oppii pelkäämään. Lapsi, jota arvostellaan, oppii tuomitsemaan. Lapsi jota petetään, oppii pettämään. Lapsi, joka kohtaa vihamielisyyttä, oppii hyökkäämään. Lapsi, joka saa hellyyttä, oppii rakastamaan. Lapsi, jota rohkaistaan, oppii luottamaan itseensä. Lapsi joka saa tuntea totuuden, oppii ymmärtämään totuutta. Lapsi, jota kiitetään, oppii olemaan kiitollinen. Lapsi, joka näkee annettavan omasta muille,oppii olemaan huomaavainen. Lapsi, joka saa tietoa, oppii tuntemaan viisauden. Lapsi, jota kohtaan tunnetaan kärsivällisyyttä,oppii olemaan pitkämielinen. Lapsi joka elää onnellisena, löytää rakkauden ja kauneuden. (Donald Russell)

# data[].attributes.body
Uni on aivopesua! Unen aikana aivot palautuvat valveen aikaisista rasituksista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Onko pakko mennä ajoissa nukkumaan? Neljännessa osassa Tuisku saa aivopesun.

Kuuntele ja katso YouTubessa:

Hauskoja faktoja ja pohdittavaa

Pääasioita unesta:

Jos uni olisi turhaa, siitä olisi evoluution aikana hankkiuduttu eroon. Vielä ei ole löydetty yhtään eläintä, joka ei nukkuisi.

Ihminen nukkuu noin kolmasosan elämästään, jokaista kolmea tai neljää valvottua tuntia kohden ihminen tarvitsee tunnin yhtäjaksoista unta.

Unen tarve on yksilöllistä, mutta lapset ja nuoret tarvitsevat vähintään 8-10 tuntia unta. Erityisen tärkeää riittävä uni on teini-iässä, jolloin aivot muuttuvat ja muovautuvat erityisen paljon.

Pohdittavaa: Miksi aivot tarvitsevat unta?

Uni on aivoissa aktiivista aikaa. Se on välttämätön huoltotauko, jolloin keho ja etenkin aivot palautuvat valveen aikaisista rasituksista. Aivojen energiavarastot täytetään ja aivoissa suoritetaan huolto- ja puhdistustöitä, joita ei ilman unta tapahdu.

Aivoista on hiljattain löydetty myös oma puhtaanapitoon liittyvä lymfakiertonsa, joka on aktiivisimmillaan unen aikana. Yöllä aivot huuhtelevat itseään ja hankkiutuvat eroon haitallista kuona-aineista. Uni on siis aivopesua!

Aivot muovautuvat koko elämämme ajan. Uni on sen edellytys. Päivän aikana hermoverkosto muodostaa valtavan määrän uusia kytköksiä päivän tapahtumiin liittyen. Nukkuessa aivot käsittelevät kaikkea tätä uutta tietoa ja erilaiset tapahtumat järjestäytyvät mielessä. Tärkeitä hermoyhteyksiä vahvistetaan ja turhat yhteydet siivotaan pois.

Pääasioita stressistä:

Stressireaktio syntyy stressihormoneiden erityksestä. Ne saavat hengityksen ja sykkeen kiihtymään, kuivattavat suuta ja nostavat verenpainetta. Stressin tarkoituksena kun on auttaa meitä selviytymään tiukan paikan tullen.

Lyhytaikainen ja maltillinen stressi parantaa esimerkiksi ongelmanratkaisutaitojamme, keskittymiskykyämme ja saa luovuutemme puhkeamaan kukkaan. Myös vastustuskykymme paranee.

Stressin pitkittyessä välittäjäaineita, kuten dopamiinia ja noradrenaliinia, erittyy liikaa. Silloin ne eivät enää tue, vaan päinvastoin häiritsevät aivojen toimintaa.

Esimerkiksi krooninen työstressi on yhdistetty kudostuhoon etuotsalohkojen alueella. Aivokuvissa tämä näkyy keskushermostomme muodostavien harmaan tai valkean aineen tilavuuden pienenemisenä.

Aivot ovat onneksi hyvin muokkautuvat, ja kun asiaintila muuttuu, aivot voivat yleensä palautua. Oppimisen sekä rentoutumisharjoitusten tuottamat aivomuutokset ovat yleisesti vastakkaisia stressin aiheuttamille aivomuutoksille.

Pohdittavaa: Mitä jos stressaa?

Nykyarki on aivoille haastavaa. Ympäristömme on täynnä ärsykkeitä, elämämme pitkälle aikataulutettua ja meillä on paineita: lapsilla koulussa ja ehkä harrastuksissakin, aikuisilla työelämässä. Lyhytkestoinen stressi motivoi ja auttaa meitä keskittymään paremmin. Pitkään jatkuva stressi ja sen aiheuttamat elintoimintoimintojen muutokset ovat kuitenkin haitallisia aivoille ja koko keholle. Aivojen on tärkeää saada unen lisäksi arjessakin tarpeeksi aikaa palautumiseen, rauhoittumiseen ja rentoutumiseen.

Rentoutuminen on lepoa, virkistäytymistä sekä omien tunteiden ja ajatusten kuuntelemista. Jokainen voi valita siihen mieleisensä keinon. Se voi olla esimerkiksi musiikin kuuntelua, lukemista, luonnossa liikkumista. Myös piristävät harrastukset ja kaverien tapaaminen voivat rentouttaa.

Rentoutuessa hermosto rauhoittuu kokonaisvaltaisesti. Stressihormonien taso laskee ja mielihyvähormonien, kuten betaendorfiinin ja oksitosiinin eritys lisääntyy.

Rentoutuneena ihminen muun muassa oppii ja kestää paineita paremmin, ajattelee selkeämmin, on rauhallisempi ja hänen on helpompi nukahtaa.

Rentoutumista ja rauhoittumista voi harjoitella esimerkiksi tietoisen läsnäolon harjoituksilla.

Pohdittavaa: Miksi musiikki on aivojen supervoima?

Musiikki aktivoi aivoja erityisesti lapsena, mutta vaikutus jatkuu koko ihmisiän.

Laulamisen voima on ihmeellinen: musiikilla voidaan virkistää jopa dementiaa sairastavan muistia ja kohentaa mielialaa.

Musiikin myötä aivojen verenkierto ja aineenvaihdunta vilkastuvat. Jopa persoonallisuus vireytyy. Musiikin harrastamisen myötä aivotoiminta kehittyy ja aivojen massa jopa kasvaa. Tarkkaavaisuus paranee ja oppiminenkin saattaa helpottua.

Musiikin kuuntelu, laulu ja soittaminen voivat sekä rentouttaa että lisätä energiaa.

Lempimusiikkia kuunnellessa elimistön dopamiinitasot nousevat ja näin se rentouttaa jopa lihaskireyksiä ja vaikuttaa elimistön hormonitasapainoon.

Pääasioita tanssista:

Tanssi stimuloi aivoja, koska siinä yhdistyy sekä liike että musiikki, jotka molemmat ovat hyväksi aivoille.

Tanssi on monipuolinen ja tehokas liikuntalaji, joka kehittää kehonhallintaa kokonaisvaltaisesti ja nostaa samalla peruskuntoa.

Tanssi myös parantaa tasapainoa, koordinaatiota sekä nivelten liikkuvuutta ja lihaskuntoa. Lisäksi tanssi tekee hyvää aivoille, sillä aivot kaipaavat liikuttamista, virikkeitä ja älyllistä ponnistelua.

Pääosassa pää - Pedagoginen tehtäväpaketti

Pääosassa pää -kuunnelmasarjan kaikkiin jaksoihin liittyvät tehtävät on koottu tulostettavaan pdf-tieodstoon.

Pääosassa pää - Pääasioita

Pääosassa pää -kuunnelmasarjan kuhunkin osaan liittyvät faktat ja lisätiedot sekä lähdeluettelo on koottu tulostettavaan tiedostoon.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pääasioita unesta: Jos uni olisi turhaa, siitä olisi evoluution aikana hankkiuduttu eroon. Vielä ei ole löydetty yhtään eläintä, joka ei nukkuisi. Ihminen nukkuu noin kolmasosan elämästään, jokaista kolmea tai neljää valvottua tuntia kohden ihminen tarvitsee tunnin yhtäjaksoista unta. Unen tarve on yksilöllistä, mutta lapset ja nuoret tarvitsevat vähintään 8-10 tuntia unta.

# data[].attributes.body
Kasvattaja kohtaa työssään päivittäin kymmeniä erilaisia lapsia. Kasvattajat opettaa tietoja ja taitoja, ohjaa, kannustaa, ojentaa, selvittelee ja keskustelee. Välillä hän myös pettyy, hermostuu ja väsyy. Tässä kaikille varhaiskasvattajille suunnatussa Ratkaiseva vuorovaikutus -kirjan erikoispainoksessa pienten lasten kanssa toimivat ammattilaiset kertovat kokemustensa pohjalta, miten he toimivat eri tilanteissa ja millaisia kohtaamisia lasten kanssa tapahtuu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ratkaiseva vuorovaikutus : kasvatuksellisia kohtaamisia lasten kanssa

# data[].attributes.body
Tunnekirppujen avulla voi herättää keskustelua tunteista ja tunnetaidoista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kirppu, paperikirppu, linnunnokka, ennustuskone - vanhalla ja tutulla lapsuuden leikillä on monta nimeä. Ensin taiteltiin paperista kirppu ja pyydettiin kaveria sanomaan luku. Kirppua kieputettiin peukalojen ja etusormien välissä luvun mukaan. Sitten kaveri valitsi uuden luvun tai värin. Tämän mukaan kirpun luukusta löytyi tehtävä, kysymys, toivotus tai ennustus.

Leikkimielinen kirputtelu taipuu edelleen moneen juttuun ja sopii yhteiseksi ajanvietteeksi sekä lapsille että aikuisille. Lapsille kirppu voi olla uusi leikki ja aikuisille taidon virkistys - vanhatkin sormet kyllä muistavat, miten kirppua kieputetaan. Lisäksi kirpun taittelu on oivaa aivojumppaa.

Paperikirppu-sivulta löytyy kirpunteko-ohje ja erilaisia valmiita kirppuja. Vielä hauskempaa on keksiä itse, mitä kirpun sisälle laittaa, joten tätä varten on kirppupohja. Esimerkiksi koululaiset voivat kirjoittaa kysymyksiä läksystä ja kysyä niitä toisiltaan. Kukapa keksii hyvän pulmakirpun tai matikkakirpun?

Tulostettavassa ohjeessa kerrotaan sanoin ja kuvin, kuinka tehdään tavallinen kirppu. Tyhjiin pohjiin voi tehdä millaisia kirppuja vain. Tavallisessa kirpussa on 8 tehtävää, mutta kirppuun mahtuu 16 tehtävää, kun kahdeksan tehtäväkolmiota jakaa kahteen osaan. Silloin kirpun kieputtaja pyytää kaveriaan valitsemaan yläpuolen tai alapuolen, kunhan luukku on ensin avattu.

Jos haluat isoja kirppuja, tulosta kirppu A3-kokoiselle paperille. Valitse tulostusasetuksista Sovita sivulle / Fit to page.

Ohjeita kirpun taitteluun löytyy YouTubesta hakusanoilla Fortune Teller, Chatterbox ja Cootie Catcher.

Kysymyskirput sopivat tutustumiseen ja jutusteluun. Näitä kirppuja voi laittaa vaikka kahvipöytään.

Tehtäväkirput sopivat hassutteluun lapsille ja lapsenmielisille, vaikka ikäpolvitoimintaan.

Tunnekirppujen avulla voi herättää keskustelua tunteista ja tunnetaidoista.

Lisää paperikirppuja

Halloweenin Kohtalonkirppu ja Kauhukirput löytyvät sivulta Sadonkorjuu, kekri ja halloween.

Hellyyskirppu löytyy Vauva.fi-sivustolta. Hellyyskirppua kieputtamalla saa mm. kutituksia, halauksia ja pusuja.

Keksikö ryhmäsi hienon kirpun? Vinkkaa emännälle, niin laitetaan Paperikirppu-sivulle parempia kirppuja.

Avainsanat: ryhmän ohjaus, toiminnalliset menetelmät, tutustumisleikit, perinneleikit, ikäpolvitoiminta, origami, ennustaminen, tunnetaidot, tee-se-itse-kirppu, ohje, malli

# data[].attributes.attachment_link.description
Kirppu, paperikirppu, linnunnokka, ennustuskone - vanhalla ja tutulla lapsuuden leikillä on monta nimeä. Ensin taiteltiin paperista kirppu ja pyydettiin kaveria sanomaan luku. Kirppua kieputettiin peukalojen ja etusormien välissä luvun mukaan. Sitten kaveri valitsi uuden luvun tai värin. Tämän mukaan kirpun luukusta löytyi tehtävä, kysymys, toivotus tai ennustus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jokainen sen jo tietää. Se mihin keskitymme - se kasvaa! Ja se jota ympärille viljelemme - kasvaa myös!

Siksi lasten kanssa kannattaa muistaa pysähtyä ja käydä aika ajoin läpi itsessään ja ympärillä oleva hyvä. Sekä opettaa, miten laittaa hyvä leviämään!

Hyvän viljelyn viikko lähtee sillä, että kotona perheenjäsenten tai lapsiryhmässä lapsien kanssa käydään läpi, millä kaikin tavoin voin tehdä toisille hyvää? Liitteen voi tulostaa A3 - kokoisena ja kerätä perheenjäsenten tai lasten vastauksia siihen tai A4 - kokoisena ja kerätä vastauksia vaikka post it - lappuihin taulun ympärille.

Ajatukset - Ajatuksilla voi lähteä mielikuvamatkalle vaikka hyviin muistoihin. Voidaan katsella yhdessä valokuva-albumia tai musiikin mukana lähteä mielikuvamatkalle unelmapaikkaan. Jos meinaa sisaruksen tai kaverin kanssa tulla riitaa, voi lähteä ajatuksissa hetkeen, kun yhdessä oli kiva olla ja leikit sujui hyvin. Ohjata ajatukset muistamaan toisessa olevat hyvät asiat. Ajatukset voi myös virittää hyvään yhteistyössä silmien kanssa. Kun katson ympärille, mitä näen? Keskitänkö katseeni hyvään vai epäkohtiin? Kun kohtaan toisen, mitä hyvää voisin hänestä ajatella? Voisinko tehdä yhteistyötä suun kanssa ja antaa kehun: " Onpa sinulla valoisa hymy ".

Silmät - Silmillä voin etsiä kaikkea näkemääni hyvää ja kaunista. Hyvä voi olla ympäristössä, esimerkiksi todella hieno kivi, upea maisema, kaunis taulu tai hieno peligrafiikka. Se voi olla jotain hyvää, mitä näkee toisen tekevän, kuten lapsen auttavan toiselle lapselle kenkiä jalkaan. Silmillä voi myös hymyillä toiselle.

Suu - Suu levittää ja kasvattaa hyvää hymyilemällä ja kauniilla sanoilla. Etenkin lasten kanssa kannattaa miettiä, mitkä lauseet tuntuvat hyviltä kuulla? Mitä hyvää voi toiselle sanoa? Mitkä sanat silittävät? Millaiset sanat satuttavat? Miten muistan valita hyvät sanat? Joskus suu tekee hyvää vain olemalla. Kun on hiljaisuuden tai toisen kuuntelemisen aika, on suun hyvä olla kiinni. Se on silloin suun paras asento.

Korvat - Korvat tekevät hyvää kuuntelemalla toisia. Kuuntelemalla voi tehdä paljon hyvää. Korvat voivat myös kuunnella hyviä sanoja tai kaunista musiikkia. Paljon hyvää menee sisään korvien kautta.

Kädet - Kädet vasta ovatkin oivalliset hyväntekijät! Ne voivat silittää ja kutittaa. Ne voivat ojentua ja nostaa kaatuneen kaverin. Ne voivat auttaa ystävälle repun selkään. Ne voivat ojentaa nenäliinan itkevälle ja ruokaa nälkäiselle. Käsillä voi kutsua ystävän luokseen ja vilkuttaa iloisesti. Ne voivat leipoa yhdessä vanhemman kanssa tai haravoida yhdessä syyslehtiä. Käsien listasta voi saada lasten kanssa vaikka kuinka pitkän.

Jalat - Jaloillamme voimme iloita, pomppia ja tanssia. Ne voivat pelata kaverin kanssa jalkapalloa ja ne voivat viedä meidät hyvien tekojen luo, kuten viemään janoiselle lasin vettä. Ne edustavat myös valintojamme. Kun näemme apua tarvitsevan. Lähdemmekö pois vai menemmekö auttamaan? Jaloilla voimme tehdä paljon hyvää.

Näiden lisäksi voi keksiä muille kehon osille hyvän levittämisen tehtäviä. Olkapää, johon voi joku nojata. Selkä, johon voi esimerkiksi piirtää sormella, jotta toinen rentoutuu. Aikuisen syli, johon pääsee istumaan.
Hyvään keskittymistä ja viljelemistä voi toteuttaa monella tavalla.

Ensimmäinen tapa on ottaa joka viikolle yhden kohdan. Ensimmäisellä viikolla keskitytään mielen ja ajatuksien hyvään, toiselle silmien hyvään, esimerkiksi bongaamaan hyviä tekoja. Kolmannella viikolla keskitytään suun hyvään. Levittämään hymyjä ja viljelemään kauniita sanoja. Lapsien tai oppilaiden on tarkoitus tehdä hyvää juuri tällä osalla itseään.

Lapset voivat kerätä omia hyviä asioita ja tekoja omaan tauluun. Esimerkiksi oman pohjan voi tulostaa jokaiselle lapselle A4-koossa.

Tai voi tehdä kaikille yhteisen hyvän seinän, johon kerätään niin hyviä tekoja, joita joku perheenjäsen tai lapsiryhmässä oleva lapsi tai aikuinen on tehnyt tai joku nähnyt kotona, kodin ulkopuolella, päiväkodissa tai koulussa.

Hymy, hyvät sanat ja teot ovat kuin siemeniä. Kun ne kasvavat, me kaikki voimme kukoistaa!

Tästä voi sitten jatkaa hyvän viljelyn kuukauteen ja hyvän viljelyn vuoteen. 🙂

Vinkki! Toimii myös aikuisille, opettajainhuoneeseen tai työpaikan kahvihuoneeseen, lisäämään työhyvinvointia! Miten teemme hyvää toisillemme työtovereina ja levitämme hyvää työyhteisössä?

Lataa hyvän viljelyn viikko tästä

# data[].attributes.attachment_link.title
Hyvän viljelyn viikko - Positiivinen kasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Jokainen sen jo tietää. Se mihin keskitymme - se kasvaa! Ja se jota ympärille viljelemme - kasvaa myös! Siksi lasten kanssa kannattaa muistaa pysähtyä ja käydä aika ajoin läpi itsessään ja ympärillä oleva hyvä. Sekä opettaa, miten laittaa hyvä leviämään!

# data[].attributes.headline
Ei ole koskaan liian myöhäistä olla sitä, mitä saattaisimme olla.                                                  (George Elliot)

# data[].attributes.subject
Ei ole koskaan liian myöhäistä olla sitä, mitä saattaisimme olla.                                                  (George Elliot)

# data[].attributes.headline
On hienoa, että kenenkään ei tarvitse odottaa hetkeäkään voidakseen tehdä maailmasta parempaa. (Anne Frank)  

# data[].attributes.subject
On hienoa, että kenenkään ei tarvitse odottaa hetkeäkään voidakseen tehdä maailmasta parempaa. (Anne Frank)  

# data[].attributes.body
Tunteiden tunnistaminen on helpointa aloittaa ympyrän keskellä olevista ydintunteista. Ydintunteen löytämisen jälkeen tunneympyrän keski- ja ulkokehällä olevat tunnesanat voivat kuvata tarkemmin koettua tunnetta.

# data[].attributes.headline
Maltti ja Sinni-kirja on oivallinen apu itsesäätelytaitojen oppimiseen

# data[].attributes.subject
Maltti ja Sinni-kirja on oivallinen apu itsesäätelytaitojen oppimiseen

# data[].attributes.body
Teoksessa kerrotaan itsesäätelyn osa-alueista: ajatuksista, tunteista ja käyttäytymisestä. Kirjan avulla näihin osa-alueisiin liittyviä taitoja voi opettaa myös oppilaille. Lisäksi kirja haastaa koulun aikuisia tarkastelemaan omia säätelytaitojaan ja ohjaa tukemaan lasta rakentavasti.

Kirjan monipuolisen Maltin ja Sinnin taito-ohjelman voi toteuttaa joko 16 viikkoa kestävänä kokonaisuutena tai integroimalla harjoitukset omassa tahdissa eri oppiaineiden tunneille. Mukana on myös kirjan käyttöä tukevia monistepohjia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maltti ja Sinni : harjoitteita itsesäätelytaitojen oppimiseen

# data[].attributes.headline
Askartele lapsesi kanssa rauhoittumispullo 

# data[].attributes.subject
Askartele lapsesi kanssa rauhoittumispullo 

# data[].attributes.body
GLITTERPULLO APUNA KIUKUN KESYTTÄMISESSÄ

Glitterpullo antaa lapselle mahdollisuuden turvalliseen fyysisyyteen kiukkukohtauksen aikana.
Jos lapsi heittelee esineitä tai lyö, voisiko käsille löytyä sallittua tekemistä pullon ravistelusta? Fyysisesti käsissä pideltävä pullo luo lapselle myös tarvittavan kiinnittymiskohdan todellisuuteen: kiukku ei valtaa koko elämää, vaikka siltä hetkellisesti tuntuukin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Heiluttele pulloa ja seuraa, miten eri painoiset ainesosat asettuvat eri kerroksiin.

Kaunis rauhoittumispullo on helppo askarrella myös kotona. Pullon pyöritteleminen on lumoavaa ja auttaa rentoutumaan. Sen kiehtovuus on eripainoisissa ainesosissa, jotka sekoittuvat yhteen pulloa heiluttaessa ja järjestyvät sen jälkeen takaisin omiin kerroksiinsa.

Rauhoittumispullon tekeminen on hauskaa puuhaa myös yhdessä kavereiden kanssa. Jokainen voi värjätä oman pullonsa suosikkivärillään, ja sen sisälle voi laittaa esimerkiksi helmiä, paljetteja tai glitteriä. Millaisen pullon sinä aiot tehdä?

Rauhoittumispullon askarteluun tarvitset:

puhtaan muovipullon (esimerkiksi n. 3 dl smoothie- tai limsapullon)

lämmintä vettä

glukoosisiirappia

elintarvikeväriä (et tarvitse, jos teet kirkkaan pullon)

baby oilia

glitteriä, paljetteja, helmiä tai muuta heiluteltavaa

sekoitusastian

suppilon

lusikan

pikaliimaa

Rauhoittumispullon ohje:

1. Mittaa astiaan 0,5 dl lämmintä vettä ja 1 dl glukoosisiirappia ja sekoita niin, että siirappi liukenee kunnolla veteen. Lisää seokseen halutessasi tippa elintarvikeväriä. Ole kuitenkin varovainen, ettei väriä kaadu liikaa. Voit annostella sitä esimerkiksi pikkulusikan varsipäällä.

2. Kaada värjätty siirappivesi pulloon suppilon avulla.

3. Laita pulloon glitteriä, paljetteja tai helmiä. Painavammat helmet painuvat pohjaan saakka ja esimerkiksi Hama-helmet, paljetit ja glitterit jäävät siirappiveden ja öljyn väliin kellumaan.

4. Kaada pulloon viimeisenä baby oilia niin paljon, että se on kaulaan asti täynnä.

5. Tiputa pari pientä pisaraa pikaliimaa pullonkorkin kierteisiin ja kierrä nopeasti ja tiukasti kiinni. Ole varovainen liiman kanssa, ettei sitä joudu iholle. Jos et ole aiemmin käyttänyt pikaliimaa, kysy apua aikuiselta.

Esimerkkejä, millainen rauhoittumispullo voi olla:

Käyttämällä eri värejä ja erilaisia helmiä, paljetteja ja glittereitä pullojen ulkonäköön saa vaihtelua.

Pullo 1: Siniseksi värjätty siirappivesi ja lila glitter.

Pullo 2: Värjäämätön siirappivesi, oranssi ja valkoinen glitter, keltaisia Hama-helmiä ja vaaleanliiloja lasihelmiä.

Pullo 3: Keltaisella ja sinisellä elintarvikevärillä vihreäksi värjätty siirappivesi sekä vihreä glitter.

Huom! Kun pullon taika hälvenee ja on aika luopua siitä, lajittele se kokonaan sekajätteeseen. Öljyä ja glitteriä ei saa kaataa viemäriin.
Rauhoittumispullo-ohje on julkaistu Koululainen 9/2021 lehdessä. Myös squishyn voi askarrella itse. Katso ohje täältä! Näillä vinkeillä valmistat hauskoja välipaloja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Askartele oma rauhoittumispullo, jonka pyörittely rentouttaa - Koululainen.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Heiluttele pulloa ja seuraa, miten eri painoiset ainesosat asettuvat eri kerroksiin. Kaunis rauhoittumispullo on helppo askarrella myös kotona. Pullon pyöritteleminen on lumoavaa ja auttaa rentoutumaan. Sen kiehtovuus on eripainoisissa ainesosissa, jotka sekoittuvat yhteen pulloa heiluttaessa ja järjestyvät sen jälkeen takaisin omiin kerroksiinsa. Rauhoittumispullon tekeminen on hauskaa puuhaa myös yhdessä kavereiden kanssa.

# data[].attributes.headline
Opettajat ovat mahdollistajia, joiden työ näkyy.... 

# data[].attributes.subject
Opettajat ovat mahdollistajia, joiden työ näkyy.... 

# data[].attributes.body
Sanna Wikström on kirjoittanut kolumnin opettajien työstä, joka on ennen kaikkea kasvattamista - opettaminen on toissijaista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Meillä jokaisella on ollut matkallamme opettajia, jotka eivät ole opettaneet pelkästään kouluaineita vaan myös elämää.

Muistan, kuinka ala-asteella miellä oli tiukka ajanjakso, kun murkkuikä alkoi puskea päälle. Luokassa oli levottomuutta ja rajojen kokeilua. Muistan myös, miten opettajamme ei yrittänyt olla kova vaan osoitti rajansa näyttämällä tunteensa. Hän näytti, että hänellä oli paha mieli. Näin muidenkin pahalle mielelle oli tilaa. Luokassa itkettiin lopulta yhdessä, olimme entistä vahvempi tiimi. Myöhemmin työelämässä, esimiesasemassa, minulla oli kaksi vaihtoehtoa: vedänkö kovaa linjaa vai osoitanko rajani kertomalla tunteistani. Valitsin opettajani tavoin jälkimmäisen. (Ja se muuten toimi toistamiseen!)

Yläasteella minulla oli valloittava, lahjakas ja herkkä nuori luokanvalvoja. Hän oli aina meidän puolellamme, kannusti ja kertoi rehellisesti, mitä koki. Kerran hän tuli murheen murtamana luokkaan. Rehtori oli tylyttänyt häntä asiasta, jolle hän ei voinut mitään. Juttelimme pienellä porukalla opettajan kanssa asiasta, hän kertoi tilanteesta enemmän meille. Lähdin siltä istumalta juttelemaan rehtorin kanssa. Halusin, että rehtori kuulee myös muiden mielipiteen siitä, mitä luokkahuoneessa todella tapahtuu.

Nuo keskustelut ja se, että opettaja piti meitä ihmisinä eikä vain oppilaina, opettivat, kuinka toisen ihmisen voi kohdata aina kunnioittavasti. Hierarkiat tai roolit eivät poissulje sitä, etteikö voisi käydä keskusteluita, joissa on läsnä kunnioitus ja luottamus.

Tässä on vain kaksi esimerkkiä siitä, miten opettajat laittavat koko persoonansa ja sielunsa likoon oppilaiden kanssa. Esimerkkejä varmasti riittää - meillä kaikilla. Kuinka suuri vaikutus sillä onkaan, että opettajat ovat kulkeneet lapsuuttamme ja nuoruuttamme matkan, joka on opettanut enemmän elämästä kuin Suomen järvistä tai possessiivisuffikseista. Tällaiset yhdessä jaetut hetket kantavat pitkälle elämässä ja antavat valmiuksia ihmisenä olemiseen.

Liian harvoin tulee kiitettyä niitä opettajia, jotka ovat antaneet tärkeitä eväitä elämään ja sanoneet ehkä juuri niitä sanoja, jotka ovat keikauttaneet epävarman lapsen mielessä palikat oikeaan järjestykseen: Ehkä minä osaankin! Ehkä minä pystynkin! Ehkä minäkin olen arvokas - tällaisena!

Jos et voi enää kiittää omia opettajiasi, kiitä lastesi opettajia, lastenlastesi opettajia tai yleisesti kaikkia opettajia. Minä kiitän erityisesti Maijaa ja Ainoa: KIITOS! Ketä sinä haluat kiittää?

Aiheeseen liittyviä tuotteita Hidasta elämää -puodissa:

# data[].attributes.attachment_link.title
Opettajat ovat mahdollistajia, joiden työ näkyy elämässä vielä vuosikymmenien jälkeenkin - Kiitos opettajat!

# data[].attributes.attachment_link.description
Meillä jokaisella on ollut matkallamme opettajia, jotka eivät ole opettaneet pelkästään kouluaineita vaan myös elämää. Muistan, kuinka ala-asteella miellä oli tiukka ajanjakso, kun murkkuikä alkoi puskea päälle. Luokassa oli levottomuutta ja rajojen kokeilua. Muistan myös, miten opettajamme ei yrittänyt olla kova vaan osoitti rajansa näyttämällä tunteensa. Hän näytti, että hänellä oli paha mieli.

# data[].attributes.attachment_link.description
MATERIAALIT Pelit: Vahvuushaaste Valitkaa vahvuushaaste jokaiselle päivälle voimavahvuuksista!Tehkää pohjasta peli numeroimalla ruudut 1-12 ja heittämällä kahta noppaa. Mikä haaste osuu tälle päivälle? Vahvuushaaste (PDF) Vahvuushaaste (Powerpoint)

# data[].attributes.body
Työskentelykortit kuvaavat tuttuja tilanteita ja paikkoja.

Voit käyttää kortteja koulu- tai vapaapäivän kulun jäsentämiseen. Käytä niitä yhdessä vahvuus- ja tunnekorttien kanssa.Mitä vahvuuksia tarvitset eri paikoissa? Mitä tunteita koet eri tilanteissa? Miksi eri tilanteissa saatamme olla kuin eri ihmisiä? Mitä tarkoittaa sanonta ”olla kuin kotonaan”? Voiko sellaista oppia? Miten uuteen tilanteeseen siirtyminen voisi helpottua?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Voit käyttää kortteja koulu- tai vapaapäivän kulun jäsentämiseen. Käytä niitä yhdessä vahvuus- ja tunnekorttien kanssa.Mitä vahvuuksia tarvitset eri paikoissa? Mitä tunteita koet eri tilanteissa? Miksi eri tilanteissa saatamme olla kuin eri ihmisiä? Mitä tarkoittaa sanonta "olla kuin kotonaan"? Voiko sellaista oppia? Miten uuteen tilanteeseen siirtyminen voisi helpottua?

# data[].attributes.attachment_link.description
MATERIAALIT Työskentelykortit Työskentelykortit kuvaavat tuttuja tilanteita ja paikkoja. Voit käyttää kortteja koulu- tai vapaapäivän kulun jäsentämiseen. Käytä niitä yhdessä vahvuus- ja tunnekorttien kanssa.Mitä vahvuuksia tarvitset eri paikoissa? Mitä tunteita koet eri tilanteissa? Miksi eri tilanteissa saatamme olla kuin eri ihmisiä? Mitä tarkoittaa sanonta "olla kuin kotonaan"? Voiko sellaista oppia?

# data[].attributes.body
Kids’Skills on askeleittain etenevä, ratkaisukeskeiseen teoriaan pohjautuva työmenetelmä, jonka avulla voidaan auttaa lapsia selviämään erilaisista psykososiaalisista ongelmista perheen, ystävien ja läheisten tuella. Kids’Skillsia voidaan käyttää helpottamaan erilaisia arkea haittaavia pulmia tai lastenpsykiatristen häiriöiden oireita auttamalla lapsia saamaan hallintaan näihin häiriöihin liittyviä oireita (esim. ylivilkkaus, tunteiden säätelyn ongelmat).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kids'Skills on askeleittain etenevä, ratkaisukeskeiseen teoriaan pohjautuva työmenetelmä, jonka avulla voidaan auttaa lapsia selviämään erilaisista psykososiaalisista ongelmista perheen, ystävien ja läheisten tuella. Kids'Skillsia voidaan käyttää helpottamaan erilaisia arkea haittaavia pulmia tai lastenpsykiatristen häiriöiden oireita auttamalla lapsia saamaan hallintaan näihin häiriöihin liittyviä oireita (esim. ylivilkkaus, tunteiden säätelyn ongelmat).

Suomenkielisen Muksuoppi-nimen sijaan on menetelmän kansainvälistymisen myötä alettu käyttää yhä enemmän Kids'Skills nimeä myös suomalaisissa konteksteissa.

Kids'Skills (Muksuoppi) kehitti 4-7-vuotiaiden lasten itsesäätelytaitoja päiväkodissa ja lisäsi varhaiskasvatuksen opettajien sitoutumista edistää lasten itsesäätelytaitoja verrokkiryhmään verrattuna.

Laatikko sisältää niin sanotun PICO-lausekkeen. PICO tulee englanninkielisistä sanoista:

P = populaatio; ryhmä, jota tutkitaan (population, patient)

I = interventio, tutkittava toimenpide, hoito, (intervention)

C = vertailuryhmä, vaihtoehtoinen menetelmä (comparison, control)

O = menetelmän tuottamat tulokset, seuraus (outcome)

PICO auttaa intervention tutkittujen vaikutusten selkeässä ja tarkassa kuvaamisessa. Se kertoo mistä interventiosta on kyse, millaisia tuloksia sillä saadaan, kenelle se on vaikuttava ja kehen verrattuna.

Sovellettavuus Suomeen

Sovellettavuuden arviointiin vaikuttavat seuraavat osa-alueet: koulutus, koulutuksen saatavuus, kustannustehokkuus, soveltuvuus ja mittaaminen/arviointi

Lue koko menetelmäarvio

Esittely

Tausta

Kids'Skills (Muksuoppi) pohjautuu alun perin ratkaisukeskeiselle yksilöiden ja työyhteisöjen valmennusmenetelmälle (Reteaming), joka on kehitetty psykiatrian erikoislääkäri Ben Furmanin ja sosiaalipsykologi Tapani Aholan perustamassa Lyhytterapiainstituutissa.

Kids'Skillsin teoriataustassa on vaikutteita erityisesti lyhytterapiasta ja ratkaisukeskeisestä terapiasta, psykoterapiavaikuttajista muun muassa Milton Ericksonin ajattelusta . Ratkaisukeskeisessä terapiassa kiinnitetään huomio ongelmien syiden sijasta siihen mitä asiakas haluaa saavuttaa ja miten he pääsisivät tavoitteeseensa. Ratkaisukeskeisen terapian tuloksellisuudesta aikuisilla ja lapsilla on tutkimusnäyttöä .

Kids'Skillsissä ei tutkita niinkään perheen vuorovaikutussuhteita tai perhedynamiikkaa, vaan tarkastellaan lapsen arjessaan kokemaa ongelmaa. Menetelmän taustalla on kuitenkin ajatus myös siitä, että keskittymällä lapsen ongelmaan vaikutetaan epäsuorasti myös perheen vuorovaikutussuhteisiin ja lapsen ympäristöön laajemminkin. Kids'Skillsiä voikin luonnehtia systeemiseksi menetelmäksi .

Menetelmässä korostetaan oppimisen merkitystä. Kids'Skillsin keskeisin askel on "taidottaminen" eli ongelmien kääntäminen opeteltavaksi taidoksi. Sen sijaan, että lasten ongelmat nähtäisiin oireina taustalla olevasta psyykkisestä häiriöstä tai perheen sisäisistä ongelmista, käytetään hyödyksi lapsille ominaista ajattelutapaa siitä, että ongelmat johtuvat jonkin tietyn taidon puutteesta. Mikäli esimerkiksi ongelmana on, että lapsi suuttuessaan lyö tovereitaan, voisi opittava taito olla suuttumisen tunteen kanssa pärjääminen ja siihen tuen hakeminen aikuiselta. Kids'Skillsin tavoitteena on siis auttaa lapsia kehittämään niitä spesifejä taitoja, joita he tarvitsevat ongelman poistumiseen.

Kids'Skillsin keskeisin etu on, että keskittymällä opeteltaviin taitoihin se luo puitteet sujuvalle yhteistyölle lasten kanssa. Kids'Skills edistää myös yhteistyötä lapsen vanhempien kanssa. Vanhempia ei syyllistetä, vaan heidät nähdään yhteistyökumppaneina, jotka ovat kykeneviä tukemaan lapsiaan taitojen oppimisessa. Menetelmän käytön tulee aina perustua aidolle yhteistyölle lapsen kanssa, eikä sen kautta tule painostaa tai pakottaa lasta johonkin mitä hän ei itse halua.

Alun perin Kids'Skills kehitettiin lasten kanssa työskenteleville ammattilaisille (opettajat, psykologit, sosiaalityöntekijät, psykoterapeutit). Menetelmää voivat kuitenkin käyttää myös eri-ikäisten lasten vanhemmat itsenäisesti. Käytön tueksi on saatavilla ilmainen mobiiliapplikaatio.

Kohderyhmä

leikki-ikaiset, alakouluikaiset, nuoret

Kohderyhmän kuvaus

Kids'Skills on 3-12-vuotiaille lapsille, mutta menetelmää voidaan soveltaa myös nuorten ja jopa aikuisten kanssa.

Menetelmän kuvaus

Kids'Skillsiä voidaan käyttää kaikissa ongelmissa, jotka voidaan ratkaista tai joita voidaan lievittää, siten, että lapsi opettelee tietyn taidon. Kids'Skillsiä voidaan käyttää erilaisten psykososiaalisten ongelmien ratkaisemiseen: esim. pelot, uhmakkuus tai käytöshäiriöt, keskittymiskyvyn häiriöt, syömiseen liittyvät ongelmat ja univaikeudet. Edellytyksenä on, että lapsella on ongelma, joka voidaan ratkaista, tai jota voidaan lievittää, siten, että lapsi opettelee tietyn taidon. Ohjelmaa voidaan käyttää kotona, tai se voi olla kokonaisen lapsiryhmän, esim. varhaiskasvatusryhmän tai luokan käytössä.

Kids'Skills koostuu 15 askelesta. Menetelmän käyttö ei vaadi kaikkien askelten käyttöä tietyssä järjestyksessä, vaan askeleita voi myös jättää pois tai järjestystä vaihtaa . Askelet ovat seuraavat:

Ongelmien sijaan puhutaan taidoista. Lapsen kanssa keskustellen selvitetään, mikä taito lapsen pitää opetella, jotta hän pääsee ongelmastaan.

Lapsen kanssa sovitaan minkä taidon hän opettelee.

Taidon hyödyt kartoitetaan ja autetaan lasta näkemään, mitä hyötyä taidon oppimisesta on.

Lasta pyydetään keksimään taidolleen hauska nimi.

Lasta pyydetään valitsemaan itselleen voimaolento tai -eläin. Lapsi voi myös esim. piirtää voimaolennon kuvan.

Lasta autetaan hankkimaan itselleen joukko kannustajia (aikuisia ja lapsia), jotka seuraavat ja tukevat lapsen etenemistä.

Vahvistetaan lapsen uskoa siihen, että hän onnistuu oppimaan taidon.

Lapsen kanssa suunnitellaan etukäteen, miten taidon oppimista juhlistetaan.

Lasta pyydetään kertomaan ja näyttämään, miten hän toimii käytännössä hallitessaan taidon (esim. leikin kautta).

Taidon harjoittelemisesta kerrotaan lasta lähellä oleville ihmisille.

Lapsi harjoittelee taitoaan yhdessä sovitulla tavalla.

Lasta pyydetään kertomaan, miten hän haluaa itseään muistutettavan, jos hän unohtaa taitonsa ja toimii epätoivotulla tavalla.

Kun lapsi on oppinut taidon, oppimista juhlistetaan ja hän saa kiittää kaikkia niitä, jotka auttoivat häntä oppimaan taitonsa.

Lapselle tarjotaan mahdollisuus opettaa taito muillekin.

Lapsen kanssa sovitaan siitä, minkä taidon hän opettelee seuraavaksi.

Muksuopista on saatavilla käytön tueksi myös mobiiliversio (www.muksuoppiappi.fi). Muksuoppiappi sisältää esimerkkejä yleisistä lasten ongelmista sekä ehdotuksia taidoista, joita ongelmien voittamiseen tarvitaan.

Tutkimusnäyttö

Tutkimusnäytön aste

Tutkimus

Kotimainen tutkimus
Kids'Skills intervention vaikuttavuutta tutkittiin varhaiskasvatusympäristössä Suomessa Helsingin yliopistossa monimenetelmätutkimuksessa . Koe-kontrollitutkimuksessa interventioryhmä (n = 28) sai Kids'Skills -ohjelman ja kaltaistettu verrokkiryhmä (n = 15) ei saanut interventiota.

Tutkimuskysymykset olivat:

Mitä vaikutuksia Kids'Skills interventiolla oli lasten itsesäätelytaitoihin, ja

Miten opettajat edistivät interventiossa lasten itsesäätelytaitoja.

Tutkimuksen interventio toteutettiin kahdessa päiväkodissa. Tutkimukseen rekrytoitiin lapsia, joilla oli varhaiskasvatuksen opettajan arvion mukaan heikot itsesäätelytaidot. Tutkimukseen osallistuvat lapset olivat joko yleisen, tehostetun tai erityisen tuen piirissä (kolmiportaisen tuen -malli varhaiskasvatuksessa). Lapset olivat iältään 4-7-vuotiaita (ka 5 v. 11 kk, 15 tyttöä). Kontrolliryhmään osallistui yhteensä 15 lasta (ka 5 v. 5 kk, kuusi tyttöä) kahdesta muusta päiväkodista, joille Kids'Skills ei ollut tuttu. Päiväkodit, asuinalueet ja lasten tuen tarve oli samankaltainen molemmissa ryhmissä. Yhteensä 13 varhaiskasvatuksen opettajaa koulutettiin toteuttamaan Kids'Skills interventiota.

Lasten itsesäätelytaitojen kehittymistä (tutkimuskysymys 1) tutkittiin strukturoidulla kyselyllä huoltajille ja opettajille lähtötilanteessa sekä intervention jälkeen (CBRS, The Child Behavior Rating Scale, esim. ). Lapsille tehtiin itsesäätelykykyä mittaava, standardoitu pää-varpaat-polvet-olkapäät-testi (Head-Toes-Knees-Shoulders, HTKS, ) ennen ja jälkeen intervention.

Opettajien edistämää lasten itsesäätelyä (tutkimuskysymys 2) tutkittiin laadullisin menetelmin havainnoimalla opettajien ja lasten välistä vuorovaikutusta videoilta. Aineiston analysoinnissa hyödynnettiin Laeversin sensitiivisyyden määritelmään pohjautuvaa AES-mittaria (the Adult Engagement Scale (AES) ). AES-mittarilla kuvataan opettajalle ominaista tapaa toimia ja siinä arvioidaan aikuisen vuorovaikutuksen laatua lapsen kanssa. Mittarissa on kolme ulottuvuutta, jotka määrittelevät aikuisen sitoutuneisuuttaan vuorovaikutukseen: sensitiivisyys, stimulaatio ja autonomia. Stimuloinnilla eli aktivoinnilla viitataan aikuisen kykyyn antaa lapselle aineksia kommunikaatioon, toimintaan ja ajatteluun. Autonomialla viitataan siihen, miten aikuinen antaa lapselle vapautta. Interventioryhmässä oli 738 videotilannetta, yli 12 tuntia ja verrokkiryhmässä 255 videotilannetta, myös yli 12 tuntia.
Kansainväliset tutkimukset
Saksassa on toteutettu Kids'Skillsin arviointitutkimus Internet-pohjaisen kyselylomakkeen avulla. Arviointi oli retrospektiivinen, eikä siinä ollut kontrolliryhmää. Vastaajat (n = 23) olivat saaneet Muksuoppi-koulutuksen lukuun ottamatta yhtä vastaajaa, joka oli opiskellut menetelmää omatoimisesti. Kaikki vastaajat olivat käyttäneet menetelmää enemmän kuin kerran ja kaikilla oli pitkä kokemus joko pedagogisesta tai terapeuttisesta työstä (ammattitaustaa ei spesifioitu). Kaksi vastaajaa oli käyttänyt menetelmää systemaattisesti kaikki 15 askelta läpikäyden, muut olivat käyneet läpi sisällöt soveltaen. Suuri osa opetetuista taidoista oli liittynyt koulun käymiseen (esim. työskentelynopeuden parantaminen). Osallistujia pyydettiin vastaamaan kaksiosaiseen kyselyyn, joista ensimmäinen sisälsi yhdeksän kysymystä liittyen menetelmän käyttökokemuksiin arjessa. Näihin vastattiin numeerisesti sekä avoimilla vastauksilla. Toinen osa koostui kvantitatiivisista kysymyksistä, jotka pohjautuivat Kirkpatrickin Four levels of Evaluation -malliin.

Edellä mainitun kyselyn lisäksi on tehty kvalitatiivinen puhelinhaastattelu (n = 10), johon valikoitiin menetelmää vuosia käyttäneet ammattilaisia . Heiltä kysyttiin kokemuksia menetelmän vaikuttavuudesta.

Vaikuttavuusnäyttö

Vaikuttavuusnäytön aste

Vaikuttavuus

Kotimainen tutkimus
Kids'Skills interventio kehitti lasten itsesäätelytaitoa HTKS-testillä mitattuna verrattuna verrokkiryhmään (intervention jälkeen postmittaus: t (32) = -3,328, p = 0,002). Jälkikäteen laskettu efektikoko lasten itsesäätelytaitojen osalta oli 0,626 (keskisuuri) (Kasvun tuki / Merikukka 2021). Huomioitavana kuitenkin, että tutkimuksen otoskoko oli pieni ja ryhmät eri kokoisia (interventioryhmä n = 28, verrokkiryhmä n = 15), eikä luottamusväliä raportoitu.

Vanhempien ja opettajien CBRS-mittarilla arvioima lapsen itsesäätely oli kehittynyt interventioryhmässä paremmin verrattuna verrokkiryhmään (F(1, 24) = 12,42, p = 0,002) ja se säilyi toisessa post-mittauksessa (F(1, 24) = 9,41, p = 0,005). Tulosten luotettavuutta heikentää pieni otoskoko ja erityisesti verrokkiryhmästä eri mittauskohdista tippuneet osallistujat.

Opettajien sitoutuminen edistää lasten itsesäätelytaitoja AES-mittarilla arvioituna oli interventioryhmässä tilastollisesti merkitsevästi korkeampaa kaikissa kolmessa aikuisen sitoutuneisuutta mittaavassa vuorovaikutuksen osa-alueessa (sensitiivisyys, stimulaatio ja autonomia) kuin verrokkiryhmässä (p < 0,001).
Kansainväliset tutkimukset
Saksalaisessa tutkimuksessa arvioitiin Kids'Skills koulutuksen saaneiden kokemuksia koulutuksesta ja menetelmän käytöstä . Vastaajista (n = 23) kahdeksan piti Kids'Skillsiä erittäin hyödyllisenä, yhdeksän hyödyllisenä ja yksi tyydyttävänä (18/23 vastausta, viidestä vastauksesta ei tietoa). Kahdeksan vastaajaa oli sitä mieltä, että Kids' Skills on tuottanut jokaisella käyttökerralla toivotun tuloksen. Muita numeerisia arvoja tutkimuksessa ei raportoitu, mutta johtopäätöksenä todettiin koulutukseen osallistuneiden kokemusten menetelmästä olevan positiivisia ja osanottajien taidot ovat parantuneet sekä käytös muuttunut koulutuksen seurauksena.

Beckerin kvalitatiivisessa tutkimuksessa vastaajat (n = 10) pitivät tärkeimpinä Kids'Skillsin vaikuttavina tekijänä positiivista fokusta, keskittymistä tavoitteiden asettamiseen ja lapsen omien voimavarojen hyödyntämiseen. Vastaajat korostivat myös sitä, että käytettävissä tulee olla riittävästi aikaa sekä sitä, että jokaisen lapsen kohdalla on arvioitava, soveltuuko menetelmä käytettäväksi juuri kyseisen lapsen kohdalla.

Sovellettavuus

Koulutus

Kids'Skillsistä on tarjolla sekä verkko-opetusta että kontaktiopetusta. Verkkokursseja voi hyödyntää itsenäisesti tai esimerkiksi työyhteisö tai joukko opiskelijoita voi opsikella niiden johdolla yhdessä. Kids'Skills työmenetelmään liittyvät verkkokurssit Oppimaa.fi-palvelussa ovat seuraavat:

- Muksuoppi 3 op
- Muksuoppi 2 op (menetelmän soveltamiseen liittyvä arviointi)
- Muksuoppi asiakastyössä
- Mestariluokka - Muksuopin pohjalta kehitetty menetelmä kouluille
- Vanhempainkurssi - Muksuoppia ja muita menetelmiä vanhemmille

- Kids'Skills for Professionals

Muksuoppi-verkkokurssi (3 op) ja menetelmän soveltaminen (2 op)
Oppimaan tuottama Muksuoppi-koulutus on hyväksytty useassa ammattikorkeakoulussa vapaavalintaisin tai täydentäviin opintoihin. Koulutukseen sisältyy 3 opintopisteen verkkokurssi, joka suoritetaan itsenäisenä opiskeluna. Sen jälkeen on mahdollista suorittaa 2 opintopisteen kokonaisuus, johon sisältyy menetelmän soveltaminen lapsen ta lapsiryhmän kanssa ja loppuraportti, jonka arvioinnista vastaa Lyhytterapiainsituutti. Verkkokurssi ja arviointi hankitaan erikseen Oppimaa-sivuston kauttahttps://www.oppimaa.fi/kurssit/

Kuuden opintomoduulin otsikot:
Moduuli 1. Muksuopin taustaa
Moduuli 2. Muksuopin askeleet I
Moduuli 3. Muksuopin askeleet II
Moduuli 4. Muksuopin askeleet III
Moduuli 5. Muksuopin erityiskysymyksiä (mm. kansainvälinen koulutus, Muksuoppi eri kulttuureissa, Muksuoppi ja kotoutuminen, Muksuoppi ja vapaaehtoistyö)
Moduuli 6. Kysymyksiä ja vastauksia (esim. miten suhtautua takapakkeihin, miten toimia, jos vanhemmat eivät lähde yhteistyöhön)

Jokaisen opiskeltavan moduulin jälkeen opiskelija tekee oppimispäiväkirjan. Opintojen aikana opiskelija osallistuu keskustelufoorumiin.

Lisäksi suoritetaan lopputentti, johon kuuluu monivalintatehtävä (automatisoitu) ja kuusi esseekysymystä (kysymysten pohjana: Ben Furmanin teokseen Muksuopin lumous ja artikkeli Brief Coaching with Children and Young People). Lisäksi opiskeluja laatii raportin menetelmän soveltamisesta käytäntöön (soveltamisen kesto 1-4 kk)

Opintosuorituksen kokonaisarviointi perustuu oppimispäiväkirjoihin, aktiivisuuteen keskustelufoorumilla, lopputentteihin ja loppuraporttiin. Kurssiohjaaja toimittaa oman arvionsa vastaavalle kouluttajalle, joka vahvistaa lopullisen arvosanan asteikolla 0-5.

Kursseihin sisältyy koulutus palautteen antaminen kurssin päätteeksi (itsefeflektointi, kurssin sisällön ja opetustavan toimivuuden arvio, numeerinen arvio 1-5) päätteeksi. Koulutuksen kehittäjät seuraavat palautetta ja keskustelufoorumia ja hyödyntävät ideoita kehitystyössä.
Kontaktiopetus
Verkko-opetuksen lisäksi järjestetään kontaktiopetuskoulutuksia (ns. face to face -koulutus), jotka ovat yleensä kolmipäiväisiä kokonaisuuksia. Kaksi ensimmäistä päivää pidetään yleensä peräkkäin ja kolmas hiukan myöhemmin, jotta opiskelijat ehtivät kokeilla menetelmää käytännössä. Koulutustahojen toimesta menetelmää kouluttamaan hyväksytään vain soveltuvaa koulutusta saaneet (esim. kasvatustieteen tai psykologian opintoja). Ehdottomana vaatimuksena on myös laajempi tuntemus ratkaisukeskeisestä lähestymistavasta.

Koulutusmateriaaleja on saatavilla useilla eri kielillä. Koulutuspalaute pyydetään koulutuksista jokaisen pidetyn koulutuksen jälkeen, mikä takaa ajan tasalla pysymisen koulutuksen kehittämistarpeiden suhteen.
Rekisteröinti
Kids'Skills-ohjaajaksi (eli menetelmän käyttäjäksi) rekisteröidään vain henkilöt, jotka ovat käyneet ko. menetelmäkoulutuksen, tutustuneet menetelmään liittyvään kirjallisuuteen, vetäneet ohjelman läpi lapsen tai lapsiryhmän kanssa ja kirjoittaneet kokeilustaan raportin. Raportit hyväksytään koulutustahon hyväksymien ammattilaisten toimesta, joilta vaaditaan menetelmän lisäksi myös muuta, pidempää ratkaisukeskeisen psykologian osaamista.

Ilman erillistä Lyhytterapiainstituutin myöntämää Kids'Skills-ohjaajan sertifiointia opiskelijalla ei ole lupaa kouluttaa muita Kids'Skills-menetelmän käyttöön.

Koulutuksen saatavuus

Verkko-opetusta Kids'Skillsistä (Muksuopista) on tarjolla jatkuvasti. Viiden opintopisteen kurssin hinta on 99 euroa.

Verkko-opetuksen lisäksi Lyhytterapiainstituutti järjestää koulutuksen kontaktikopiskeluna (face to face -koulutus) kerran vuodessa. Tämän lisäksi koulutusta tarjoaa muutama koulutuksen tarjoaja, jotka on tarkoin valittu kouluttajien pätevyyden perusteella. Kontaktiopetuksena toteutettavien koulutusten hinta on noin 300 euroa. Lisäksi paljon koulutuksia pidetään suoraan asiakkaan tilaamina, jolloin kouluttaja menee suoraan esim. kutsuvaan päiväkotiin.

Kustannustehokkuus

Tutkimuksia kustannustehokkuudesta ei ole saatavilla.

Soveltuvuus

Virallisessa rekisterissä olevia ohjaajia on Suomessa tällä hetkellä noin 100. Ulkomailla ohjaajia on useampia tuhansia. Kids'Skillsiä levitetään tällä hetkellä Lapsi- ja perhepalveluiden muutosohjelman puitteissa Etelä-Karjalan maakunnassa Eksoten vetämässä hankkeessa (mukana päiväkotien ja alakoulujen henkilökuntaa, lasten vanhempia sekä alan opiskelijoita eri oppilaitoksissa). Lisäksi menetelmä on LAPE:n ulkopuolella käytössä kymmenissä päiväkodeissa ympäri Suomea. Päiväkodeissa menetelmällä pyritään tukemaan kasvattajan ajattelutavan muutosta, jolloin siitä tulee osa heidän päivittäin toteuttamaansa pedagogiikkaa. Paitsi päiväkodeissa, on menetelmää sovellettu myös kouluissa, perheneuvoloissa, lastensuojelulaitoksissa ja joillakin lastenpsykiatrian poliklinikoilla.

Yhteenvetoa sadoissa Kids'Skills raporteissa olevista käyttäjäkokemuksista ja palautteista (perheet, lapset ja koulutettavat) ollaan parhaillaan kokoamassa.

Kirjoja Kids'Skillsistä on saatavilla yli 20 kielellä ja sertifioituja Kids'Skills koulutettuja löytyy 26 maasta. Menetelmä Suomen lisäksi juurtunut mm. useisiin Euroopan maihin ja Aasiaan.

Mittaaminen ja arviointi

Menetelmään on sisäänrakennettu sen toimivuuden arviointi siten, että menetelmän viimeiset vaiheet "juhlistaminen" ja "toiselle opettaminen" voidaan toteuttaa vastaa, kun on toistuvasti huomattu lapsen hallitsevan tavoitteena olleen taidon (jonka oppiminen on samalla poistanut ongelman).

Menetelmästä on kerätty satoja tapauksia käsittävä tapaustutkimusaineisto, jonka avulla on kartoitettu miten menetelmää opiskelevat, Kids'Skillsiä käyttävät ja perheet kokevat menetelmän. Joitakin tapaustutkimuksista on julkaistu kirjassa Muksuopin lumous . Vanhempien ja lasta tukevien aikuisten myönteisistä kokemuksista Kids'Skills -menetelmään liittyen on raportoinut Kanadassa Gohier neljän haastattelun pohjalta .

# data[].attributes.attachment_link.description
Kids'Skills on askeleittain etenevä, ratkaisukeskeiseen teoriaan pohjautuva työmenetelmä, jonka avulla voidaan auttaa lapsia selviämään erilaisista psykososiaalisista ongelmista perheen, ystävien ja läheisten tuella. Kids'Skillsia voidaan käyttää helpottamaan erilaisia arkea haittaavia pulmia tai lastenpsykiatristen häiriöiden oireita auttamalla lapsia saamaan hallintaan näihin häiriöihin liittyviä oireita (esim. ylivilkkaus, tunteiden säätelyn ongelmat).

# data[].attributes.attachment_link.title
Dr. Furman explains Kids'Skills (20 min, multilingual subtitles)

# data[].attributes.body
Kaveritaidoilla tarkoitetaan sosiaalisia taitoja, eli niitä taitoja joita tarvitsemme kun olemme vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa. Kaveritaitojen pohjana on itsetuntemus ja itsemyötätunto, jotka lisäävät luottamusta ja empatiaa itseä ja muita kohtaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvät kaveritaidot eivät ole juuri kenessäkään meistä automaattisesti, vaan jokainen tarvitsee harjoitusta ja rohkaisua ainakin johonkin osa-alueeseen. Mutta mitä ovat kaveritaidot, miten niitä voi harjoitella ja mitä nuoret itse ajattelevat kaveruudesta ja yksinäisyydestä?

# data[].attributes.headline
Jos haluat lapsistasi hyviä, kaksinkertaista heidän kanssaan käyttämäsi aika, ja puolita käyttämäsi raha. (Abigail van Buren)

# data[].attributes.subject
Jos haluat lapsistasi hyviä, kaksinkertaista heidän kanssaan käyttämäsi aika, ja puolita käyttämäsi raha. (Abigail van Buren)

# data[].attributes.headline
On helpompi rakentaa vahvoja lapsia, kuin korjata rikkinäisiä aikuisia. (Frederick Douglass, 1818 - 1895)

# data[].attributes.subject
On helpompi rakentaa vahvoja lapsia, kuin korjata rikkinäisiä aikuisia. (Frederick Douglass, 1818 - 1895)

# data[].attributes.headline
Viime kädessä ei ole kysymys siitä mitä teet lastesi hyväksi, vaan siitä mitä olet opettanut heitä tekemään oman itsensä hyväksi. (Ann Landers)

# data[].attributes.subject
Viime kädessä ei ole kysymys siitä mitä teet lastesi hyväksi, vaan siitä mitä olet opettanut heitä tekemään oman itsensä hyväksi. (Ann Landers)

# data[].attributes.headline
Tarkemmin sanottuna, on vanhempien tehtävä vastata lasten kehittymisestä inhimillisissä hyveissä — hyvien tapojen ja luonteenpiirteiden kehittymisestä. Heidän ei pitäisi tehdä sitä ajatusvirhettä, että tämä tehtävä voitaisiin delegoida kouluille.  (David Isaacs)

# data[].attributes.subject
Tarkemmin sanottuna, on vanhempien tehtävä vastata lasten kehittymisestä inhimillisissä hyveissä — hyvien tapojen ja luonteenpiirteiden kehittymisestä. Heidän ei pitäisi tehdä sitä ajatusvirhettä, että tämä tehtävä voitaisiin delegoida kouluille.  (David Isaacs)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luonteenvahvuudet ja niiden käyttäminen vaikuttaa suuresti elämäntyytyväisyyteemme. Jos saamme käyttää luonteenvahvuuksiamme työssä, kotona tai harrastuksissa tunnemme usein enemmän merkityksellisyyttä ja tyytyväisyyttä.
Mitä ovat luonteenvahvuudet?
1) Luonteenvahvuudet ovat todellista, syvintä sinua.

2) Niiden käyttäminen innostaa, energiatasosi nousee ja haluat jatkuvasti toimia vahvuuden varassa.

3) Niitä voidaan käyttää elämän eri alueilla oppimisessa, työssä, ihmissuhteissa ja leikissä.

4) Niitä voidaan harjoitella ja ne ovat kehittyviä taitoja

5) Luonteenvahvuuksilla on moraalinen arvo, eikä niiden käyttö heikennä ketään muuta
"Mutta mitä hyötyä siitä on? Erittele minulle, mitä hyötyä luonteenvahvuuksien käytöstä on" minulta tivataan. Mietin kummissani, miksi luennoitsija haluaa niin tarkasti tietää vastaukseni luonteenvahvuuksien hyödystä. "Jos haluat opettaa luonteenvahvuuksia, niin ihmiset tulevat kysymään sinulta useasti, mitä hyötyä siitä on? Tässä ajassa harvalla on aikaa opetella uusia asioita vaan huvikseen. Perustele siis, miksi sinun mielestäsi ihmisten tulisi opetella luonteenvahvuuksia."
Luonteenvahvuuksien opettelemisen ja käyttämisen hyödyt

Luonteenvahvuudet ovat itsetuntemuksen ja hyvinvoinnin väline. Vahvuuksiin tutustuminen on ponnahduslauta myönteiselle itsetuntemukselle.

Luonteenvahvuuksien tunteminen opettaa meitä itsestämme, taidoistamme, kyvyistämme ja ainutlaatuisuudestamme. Kenelläkään ei ole juuri samanlaista yhdistelmää vahvuuksia ja kykyjä.

Kun käytämme haastetilanteissa luonteenvahvuuksia, voimme saavuttaa flow*-tilan

Luonteenvahvuudet ovat "tikapuitamme" kohti tavoitteita. Käyttämällä niitä voimme saavuttaa unelmamme.

Luonteenvahvuuksien tunnistaminen ja niille rakentaminen avaavat väylän saada itseluottamusta ja onnistumisen kokemuksia.

Luonteenvahvuudet auttavat meitä kohti kokonaisvaltaista hyvinvointia

*Flow on täydellistä uppoutumista, intensiivistä syventymistä ja täydellistä hetkessä olemasta, jossa olet täysin uppoutunut siihen mitä teet. Olet kykyjesi huipulla ja unohdat ajankulun. Esimerkiksi muusikko voisi sanoa olevansa "yhtä musiikin kanssa" sävellystyön huippuhetkellä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä ovat luonteenvahvuudet ja mitä hyötyä niistä on? - Positiivinen kasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Luonteenvahvuudet ja niiden käyttäminen vaikuttaa suuresti elämäntyytyväisyyteemme. Jos saamme käyttää luonteenvahvuuksiamme työssä, kotona tai harrastuksissa tunnemme usein enemmän merkityksellisyyttä ja tyytyväisyyttä. Mitä ovat luonteenvahvuudet? 1) Luonteenvahvuudet ovat todellista, syvintä sinua. 2) Niiden käyttäminen innostaa, energiatasosi nousee ja haluat jatkuvasti toimia vahvuuden varassa. 3) Niitä voidaan käyttää elämän eri alueilla oppimisessa, työssä, ihmissuhteissa ja leikissä.

# data[].attributes.headline
Videopätkiä, jotka opettavat lapsille tunteita ja tunteiden tunnistamista

# data[].attributes.subject
Videopätkiä, jotka opettavat lapsille tunteita ja tunteiden tunnistamista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
On tärkeää opettaa lapsille emotionaalista älykkyyttä eli tunneälyä, sillä useat tutkimukset ovat osoittaneet, että tunneälykkäät ihmiset pärjäävät sosiaalisissa tilanteissa muita paremmin ja pystyvät luomaan terveitä, vahvoja ihmissuhteita. Tunneälyään voi kehittää koko elämän läpi, mutta erityisen tärkeää sen rohkaiseminen on lapsuudessa, kun pohja persoonallisuudelle ja kokemuksille muodostuu ja ihminen on vastaanottavaisimmillaan.

Päämääränä on saada lapset tuntemaan mielihyvää erilaisia tunteita kohdatessaan ja rohkaista heitä ilmaisemaan omia tunteitaan. Samalla rakentuu pohja empaattisille tunteille, jotka auttavat meitä samaistumaan muihin ihmisiin ja ymmärtämään heitä paremmin.

Alla olevassa kuvassa annetaan lapsen näkökulmasta muutamia vinkkejä siihen, miten me aikuiset voimme auttaa lapsia hallitsemaan tunteitaan positiivisesti:

Auta minua tunnistamaan, mitä minulle tapahtuu ja mitä tunteita tunnen.

Yritä ymmärtää, mitä minulle tapahtuu. Reaktioilleni on jokin syy, aivan kuten aikuisillakin.

Ilmaisen tunteeni osaamallani tavalla: itkukohtauksilla, raivoamalla, valittamalla... Opeta minulle muita tapoja!

Auta minua hallitsemaan tunteitani niin, etteivät ne roisku yli äyräiden.

Jos en löydä ratkaisua siihen, mitä minulle tapahtuu, anna minulle vaihtoehtoja, mutta älä pakota niitä kurkustani alas.

Anna minulle paljon rakkautta ja myötätuntoa, tämä on kaikkein tärkeintä!

Helppo, suorasukainen ja läheinen tapa opettaa lapsia tunteista ja niiden hallitsemisesta on tarinoiden kautta. Animaatiot, piirrokset ja kirjat avaavat lapsille helposti ymmärrettävän dialogin, johon he voivat samaistua.

Tarinan kertominen on tapa leikkiä ja olla vuorovaikutuksessa lasten kanssa, ja samalla voi lapsille opettaa arvoja ja tunteita. Kun oppiminen tapahtuu leikin kautta, se on lapsille mielekkäämpää, eikä vanhempi tunne saarnaavansa asioista.

Alta löydät kokoelman videoista, jotka auttavat lapsia ymmärtämään ja käsittelemään tunteita (videot ovat englanniksi tai espanjaksi).

0-6 -vuotiaat lapset
1. Sateenkaarikala
Sateenkaarikala on koko meren kaunein kala. Tästä huolimatta kala tuntee olonsa yksinäiseksi ja surulliseksi. Miksi muut kalat eivät tahdo leikkiä hänen kanssaan? Tämä tarina opettaa lapsille nöyryyden ja jakamisen tärkeyden.
2. Kun olen vihainen
On tärkeää, että lapset tajuavat, että viha itsessään ei ole pahaksi, mutta toisten satuttaminen vihalla on. Vihan tunteet ja suuttuminen kuuluvat ihmiskokemukseen, eikä vihaa tarvitse tukahduttaa. Alta löytyvällä videolla lapset oppivat, miten vihaa voi hallita. (Video englanniksi.)
3. Paulan moniväriset hiukset
Tämä kaunis tarina kirjailija Carmen Paretsilta opettaa, miten tunteita, kuten iloa, surua, pelkoa ja vihaa voi hallita. Lisäksi vanhemmat voivat yhdessä lasten kanssa ottaa osaa erilaisiin ilmaisiin aktiviteetteihin, jotka löytyvät kirjan Facebook-sivulta: Paulaysupelomulticolor (espanjan kielellä).

6-12 -vuotiaat lapset
4. Suukko ennen aamiasta
Tässä tarinassa lapsille opetetaan hyvistä tunteista ja niiden arvosta: hellyydestä, hyvistä teoista ja rakkaudesta. (Video espanjaksi.)
5. Maailman suurin kukka
José Saramangon tarina opettaa solidaarisuuden ja kauneuden konseptin lapsille. Maailmassa, jossa itsekkyys vallitsee ja ihmisten välillä ei ole ystävyyttä tai yhteishenkeä, tarina korostaa niitä arvoja, jotka ovat oikeasti tärkeitä: rakkautta ja toisista huolehtimista. Tarina kutsuu lapsen matkustamaan tarinan sisään, löytämään elämän merkityksen ja antaa lapsille mahdollisuuden yhdistyä uudelleen varhaislapsuutensa kokemusten kanssa. (Video on espanjaksi englanninkielisellä tekstityksellä.)
6. Tarina värihirviöstä
Anna Llenasin kirjoittamassa tarinassa lapset oppivat tunnistamaan eri tunteita, ja mitä ne tarkoittavat. Alta löytyvä video on englanniksi. Pop up -kirjan kuvitukset ovat hauskoja ja värikkäitä ja kiinnittävät varmasti lapsen mielenkiinnon.

12- 18 -vuotiaat lapset
7. Siipien siivittämät sanat
Sylvain Vincendau opettaa meille tunteiden hyväksymisen ja ilmaisemisen tärkeyden. Tunteet tulisi kohdata rohkeasti ja ne tulisi myös ilmaista aidosti. Winged Words -on kauniisti kuvitettu animaatio, joka sopii vanhemmille lapsille.
8. Mitä olemme valmiita tekemään rakkauden eteen?
Tämä ranskalainen lyhytanimaatio voitti Oscar-palkinnon vuonna 2009. Videolla opimme pyyteettömästä rakkaudesta, arvoista ja muista tärkeistä tunteista, joita tulisi vaalia. Video kertoo tarinan kahdesta rakastuneesta mustekalasta, jotka joutuvat eroon toisistaan ja koomisten sattumusten siivittämänä löytävät tiensä lopulta takaisin toistensa luo.
9. Halaukset
Etelä-Afrikan sydämessä Mbali Nandi ja hänen tyttärensä asuvat yksin ja tekevät ahkerasti töitä pelloilla. Yhtenä päivänä heidän päivärutiininsa keskeyttää jokin, joka muuttaa heidän elämänsä ikuisiksi ajoiksi... Tarina perustuu afrikkalaiseen Umdonin Puu -kansantaruun, ja sen pääsanoma keskittyy rakkauteen, yrittämiseen, omistautumiseen ja myötätuntoon. (Video englanniksi.)
Otsikon kuva: Suzanne Woolcott Tarinat: http://ineverycrea.net/

# data[].attributes.attachment_link.title
9 videota, jotka opettavat lapsille tunteista

# data[].attributes.attachment_link.description
On tärkeää opettaa lapsille emotionaalista älykkyyttä eli tunneälyä, sillä useat tutkimukset ovat osoittaneet, että tunneälykkäät ihmiset pärjäävät sosiaalisissa tilanteissa muita paremmin ja pystyvät luomaan terveitä, vahvoja ihmissuhteita. Tunneälyään voi kehittää koko elämän läpi, mutta erityisen tärkeää sen rohkaiseminen on lapsuudessa, kun pohja persoonallisuudelle ja kokemuksille muodostuu ja ihminen on vastaanottavaisimmillaan.

# data[].attributes.body
Sosiaaliset tarinat ovat lyhyitä, yksinkertaisia tarinoita, jotka opettavat lapselle tehokkaasti arjen sosiaalisia taitoja, kuten toivotunlaista käyttäytymistä tietyissä tilanteissa.

Sosiaalisen sarjakuvan avulla harjoitellaan tietyissä sosiaalisissa tilanteissa toimimista, mutta tarina on sarjakuvan muodossa A4 kokoisella paperiarkilla joka on helppo ottaa mukaan niihin paikkoihin missä lapsi tarvitsee positiiviselle käytökselle vahvistusta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lyhyet, yksinkertaiset tarinat opettavat lapselle tehokkaasti arjen sosiaalisia taitoja, kuten toivotunlaista käyttäytymistä tietyissä tilanteissa.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Scharenberg, Lucy; Tophoven, Manfred; Kukkonen, Seija

# data[].attributes.headline
Loistavia leikkivinkkejä perheen yhdessäoloon 

# data[].attributes.subject
Loistavia leikkivinkkejä perheen yhdessäoloon 

# data[].attributes.attachment_link.description
MLL:n Leikkipankista löydät leikkejä ja vinkkejä hauskaan yhdessäoloon kaikenikäisille. Tule kurkkaamaan!

# data[].attributes.headline
Useimmista tulee vanhempia paljon ennen kuin ovat itse lakanneet olemasta lapsia. (Mignon McLaughlin)

# data[].attributes.subject
Useimmista tulee vanhempia paljon ennen kuin ovat itse lakanneet olemasta lapsia. (Mignon McLaughlin)

# data[].attributes.headline
Kannamme huolta siitä, mitä lapsestamme tulee, mutta unohdamme, että hän on joku jo tänään. (Stacia Tauscher)

# data[].attributes.subject
Kannamme huolta siitä, mitä lapsestamme tulee, mutta unohdamme, että hän on joku jo tänään. (Stacia Tauscher)

# data[].attributes.headline
Jos voisit antaa pojallesi vain yhden lahjan, anna innostusta. (Bruce Barton)

# data[].attributes.subject
Jos voisit antaa pojallesi vain yhden lahjan, anna innostusta. (Bruce Barton)

# data[].attributes.headline
Kasvatuksen ei pitäisi raivata esteitä lastemme tieltä. Sen pitäisi auttaa heitä itse voittamaan vaikeudet. (Richard Müller-Freienfels)

# data[].attributes.subject
Kasvatuksen ei pitäisi raivata esteitä lastemme tieltä. Sen pitäisi auttaa heitä itse voittamaan vaikeudet. (Richard Müller-Freienfels)

# data[].attributes.headline
Lapsi tarjoaa täysin uudentyyppisen vastauksen kysymykseen, miksi herätä uuteen päivään. (Taylor Hanson) 

# data[].attributes.subject
Lapsi tarjoaa täysin uudentyyppisen vastauksen kysymykseen, miksi herätä uuteen päivään. (Taylor Hanson) 

# data[].attributes.headline
Voit oppia lapsilta monia asioita - kuten esimerkiksi sen, mihin asti kärsivällisyytesi riittää. (Franklin P. Jones) 

# data[].attributes.subject
Voit oppia lapsilta monia asioita - kuten esimerkiksi sen, mihin asti kärsivällisyytesi riittää. (Franklin P. Jones) 

# data[].attributes.headline
Jokaisen pienen, itseensä uskovan lapsen takana on vanhempi, joka on uskonut ensin. (Matthew Jacobson)

# data[].attributes.subject
Jokaisen pienen, itseensä uskovan lapsen takana on vanhempi, joka on uskonut ensin. (Matthew Jacobson)

# data[].attributes.headline
Vanhemmuuteen olisi palautettava optimismi, keskityttävä arjen iloihin, ei sen mukanaan tuomaan hässäkkään. (Fred G. Gosman) 

# data[].attributes.subject
Vanhemmuuteen olisi palautettava optimismi, keskityttävä arjen iloihin, ei sen mukanaan tuomaan hässäkkään. (Fred G. Gosman) 

# data[].attributes.body
Linkki on osa Varsinais-Suomen Lastensuojelujärjestöt ry:n toimintaa ja sitä toteutetaan yhdessä jäsenjärjestöjen kanssa.

Linkki-toimintaa rahoittavat sosiaali- ja terveysministeriö Veikkauksen tuotoilla sekä yhteistyökunnat.

Linkki-toiminta on tarkoitettu varsinaissuomalaisille 10-18 -vuotiaille nuorille ja heidän vanhemmilleen. Toiminta on maksutonta ja mukaan pääsee joko suoraan itse yhteyttä ottamalla tai ammattilaisen ohjaamana.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tarjoamme apua ja tukea murrosikään, nuoruuteen ja vanhemmuuteen liittyvissä kysymyksissä.

Tukea vanhemmuuteen - Murkkufoorumi Turussa

Linkki-toiminnan Murkkufoorumi on ammatillisesti ohjattu vertaisryhmä vanhemmille, joilla on 10-18-vuotias nuori. Jokaisen tapaamisen teemat sovitaan yhdessä vanhempien kanssa. Keskusteluaiheita voi olla: Mitä teen kun pinna...

Nuori, nikotiini ja terveys

Avoin kommunikaatio on nuorten hyvinvoinnin avaintekijä - Uusi tietomateriaali auttaa vanhempia tukemaan nuorten nikotiinittomuutta Turun ammattikorkeakoulun Master School -opiskelija Annika Hannulan opinnäytetyössä luodun tietokokonaisuuden avulla...

Linkin Murkku-chatit nuorten vanhemmille

Linkki-toiminnan ryhmächatit nuorten vanhemmille Linkki-toiminta pitää MIELI Suomen Mielenterveys ry:n Tukinet-alustalla ryhmächattejä. Chatissä pohditaan yhdessä muiden vanhempien kanssa nuoren vanhemmuuteen liittyviä asioita sekä murrosikään liittyviä...

Sivuston saavutettavuutta ole vielä auditoitu, mutta se toteutetaan loppuvuoden aikana.

Sivustomme käyttää evästeitä. Jatkamalla sivujen käyttöä hyväksyt tämän.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tarjoamme apua ja tukea murrosikään, nuoruuteen ja vanhemmuuteen liittyvissä kysymyksissä. Tukea vanhemmuuteen - Murkkufoorumi Turussa Linkki-toiminnan Murkkufoorumi on ammatillisesti ohjattu vertaisryhmä vanhemmille, joilla on 10-18-vuotias nuori. Jokaisen tapaamisen teemat sovitaan yhdessä vanhempien kanssa. Keskusteluaiheita voi olla: Mitä teen kun pinna...

# data[].attributes.headline
Tunnehetket - tehtäviä tunnetaitokasvatukseen 

# data[].attributes.subject
Tunnehetket - tehtäviä tunnetaitokasvatukseen 

# data[].attributes.body
2018 ilmestynyt kirja.
- Miltä ujous tuntuu?
- Kuinka kauan viha kestää?
- Onko raivosta hyötyä?
- Miltä innostus kuulostaa?

Tunteet vaikuttavat ihmisen kehoon, mieleen ja käyttäytymiseen. Tunteiden tarkoitus on auttaa käsittelemään ympärillä tapahtuvia asioita.

Tämä kirja auttaa sinua tunnistamaan omat tunteesi ja keskustelemaan niistä toisten kanssa. Sen avulla voit oppia kanavoimaan tunteitasi niin että pysyt omana itsenäsi etkä ajaudu tunteiden vietäväksi.

Olkoon tunne sitten myönteinen tai kielteinen, kaikki tunteet ovat sallittuja ja olemassa. Sillä lopulta - ilman tunteitasi et olisi sinä!

# data[].attributes.body
Taitomerkin sisältöalueet

Taitoja harjaannutetaan seuraavissa mielenterveystaidoissa:

Tunnetaidot

Itsetuntemus ja vahvuudet

Kaveritaidot

Arvot ja asenteet

Hyvä arki

Turvallisin mielin kehossani

Selviytymistaidot

Unelmat ja luottamus elämään (7.-9. -luokille)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvän mielen taitomerkki on kaikille avoin sähköinen oppimateriaali mielenterveystaitojen vahvistamiseen peruskoulussa. Oppilaiden taidot karttuvat opetussuunnitelman mukaisesti mm. tunne-, kaveri- ja turvataidoissa sekä omien vahvuuksien löytämisessä ja arjen hallinnassa. Oppimateriaali koostuu tavoitteellisesta oppimispolusta, jossa opettajajohtoiset ja oppilaiden itsenäiset opiskeluosiot vuorottelevat. Ilmoittaudu tiedotuslistalle, niin saat kutsun avoimiin perehdytyksiin, joista seuraava pidetään ke 27.10. klo 15-16. Tutustu kokonaisuuteen ja käyttökokemuksiin videolta!

Hyvän mielen taitomerkki -aineistot

Hyvän mielen taitomerkki koostuu kohderyhmäkohtaisista "kursseista", joille pääset suoraan seuraavista linkeistä:

Hyvän mielen taitomerkki -aineisto yläkouluun julkaistaan viikolla 43. Erityis- ja S2-opetukseen suunnattu aineisto julkaistaan tammikuussa 2022.

Aivan tavattoman kivoja juttuja siellä! Se, miten asiat on sanallistettu, on todella ikätasoista.

Taitomerkin sisältöalueet

Taitoja harjaannutetaan seuraavissa mielenterveystaidoissa:

Tunnetaidot

Itsetuntemus ja vahvuudet

Kaveritaidot

Arvot ja asenteet

Hyvä arki

Turvallisin mielin kehossani

Selviytymistaidot

Unelmat ja luottamus elämään (7.-9. -luokille)

Oppilaan saavutettua oppimistavoitteet opettaja myöntää hänelle kurssikohtaisen taitomerkin. Kaikkien tavoitteiden saavuttaminen koko peruskoulun ajalta oikeuttaa Hyvän mielen taitomerkkidiplomiin, jota nuori voi käyttää vaikka kesätöiden haussa.

Miten opettaja hyötyy Hyvän mielen taitomerkistä?

Opettajalle Hyvän mielen taitomerkki -kokonaisuus tarjoaa systemaattisesti etenevän kokonaisuuden opetussuunnitelman toteuttamiseen. Mielenterveystaitojen oppimista tukee ikätasoon sopiva, innostava ja vuorovaikutteinen oppiaineisto. Toiminnalliset, koko luokan kanssa toteutettavat tehtävät ryhmäyttävät ja motivoivat. 3.-9. -luokkalaisille on tarjolla myös itsenäisesti tehtäviä osioita. Oppilaan itsearviointi tavoitteiden saavuttamisessa jäntevöittää oppimisprosessia.

Tunnit ovat olleet mieleisiä oppilaille ja opettajalle. Tunneilla on opittu käsitteitä, mitkä liittyy omiin tunteisiin, itsetuntemukseen ja kaveritaitoihin. Hyödyllistä ja vaikuttavaa!

Sivua muokattu 14.9.2021

Ota yhteyttä

Sisältö liittyy seuraaviin aihealueisiin:

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvän mielen taitomerkki on kaikille avoin sähköinen oppimateriaali mielenterveystaitojen vahvistamiseen peruskoulussa. Oppilaiden taidot karttuvat opetussuunnitelman mukaisesti mm. tunne-, kaveri- ja turvataidoissa sekä omien vahvuuksien löytämisessä ja arjen hallinnassa. Oppimateriaali koostuu tavoitteellisesta oppimispolusta, jossa opettajajohtoiset ja oppilaiden itsenäiset opiskeluosiot vuorottelevat. Ilmoittaudu tiedotuslistalle, niin saat kutsun avoimiin perehdytyksiin, joista seuraava pidetään ke 27.10.

# data[].attributes.body
- Hyvinvoiva kouluyhteisö rakennetaan ihmisten – lasten ja aikuisten – yhteistyöllä.
- HyMy-koulussa jokainen kouluyhteisön jäsen tuntee itsensä arvokkaaksi ja tärkeäksi yhteisön jäseneksi.
- Kouluhyvinvointi rakentuu hyvistä ihmissuhteista. Myönteiset kohtaamiset ja hyvät sosiaaliset suhteet edistävät kaikkien kouluyhteisön jäsenten hyvinvointia.
- HyMy-kohtaamisen taidoilla rakennetaan aidosti hyvinvoivaa ja myötätuntoista kouluyhteisöä.

# data[].attributes.headline
Tunne- ja turvataitokasvatusta Oulun malliin 

# data[].attributes.subject
Tunne- ja turvataitokasvatusta Oulun malliin 

# data[].attributes.body
Turvataito- ja kehotunnekasvatusta esikouluun sekä tunne- ja turvataitokasvatusta luokka-asteille 1-2, 3-4, 5-6 ja 7-9.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Turvallinen Oulu -hankkeen (2019 - 2021) päätavoitteena on ennalta ehkäistä alaikäisiin kohdistuvia seksuaalirikoksia.

Hanketta koordinoi Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuuripalvelut.
Lue lisää hankkeesta: Kysy lisää opetusmateriaaleista projektikoordinaattoreilta:
Arttu Kuivala, p. 040 626 6108
Satu-Maaria Toppinen, p. 040 481 3497
Iida-Maria Bimberg, p. 040 185 5394

Sähköpostit: etunimi.sukunimi@ouka.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Turvallinen Oulu -hankkeen (2019 - 2021) päätavoitteena on ennalta ehkäistä alaikäisiin kohdistuvia seksuaalirikoksia. Hanketta koordinoi Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuuripalvelut. Lue lisää hankkeesta: Kysy lisää opetusmateriaaleista projektikoordinaattoreilta: Arttu Kuivala, p. 040 626 6108 Satu-Maaria Toppinen, p. 040 481 3497 Iida-Maria Bimberg, p. 040 185 5394 Sähköpostit: etunimi.sukunimi@ouka.fi

# data[].attributes.headline
Hyvän viljelyn viikko voi olla ihan joka viikko!

# data[].attributes.subject
Hyvän viljelyn viikko voi olla ihan joka viikko!

# data[].attributes.body
Sivuilta voi ladata tulostettavan pohjan hyvän viljelyn viikolle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jokainen sen jo tietää. Se mihin keskitymme - se kasvaa! Ja se jota ympärille viljelemme - kasvaa myös!

Siksi lasten kanssa kannattaa muistaa pysähtyä ja käydä aika ajoin läpi itsessään ja ympärillä oleva hyvä. Sekä opettaa, miten laittaa hyvä leviämään!

Hyvän viljelyn viikko lähtee sillä, että kotona perheenjäsenten tai lapsiryhmässä lapsien kanssa käydään läpi, millä kaikin tavoin voin tehdä toisille hyvää? Liitteen voi tulostaa A3 - kokoisena ja kerätä perheenjäsenten tai lasten vastauksia siihen tai A4 - kokoisena ja kerätä vastauksia vaikka post it - lappuihin taulun ympärille.

Ajatukset - Ajatuksilla voi lähteä mielikuvamatkalle vaikka hyviin muistoihin. Voidaan katsella yhdessä valokuva-albumia tai musiikin mukana lähteä mielikuvamatkalle unelmapaikkaan. Jos meinaa sisaruksen tai kaverin kanssa tulla riitaa, voi lähteä ajatuksissa hetkeen, kun yhdessä oli kiva olla ja leikit sujui hyvin. Ohjata ajatukset muistamaan toisessa olevat hyvät asiat. Ajatukset voi myös virittää hyvään yhteistyössä silmien kanssa. Kun katson ympärille, mitä näen? Keskitänkö katseeni hyvään vai epäkohtiin? Kun kohtaan toisen, mitä hyvää voisin hänestä ajatella? Voisinko tehdä yhteistyötä suun kanssa ja antaa kehun: " Onpa sinulla valoisa hymy ".

Silmät - Silmillä voin etsiä kaikkea näkemääni hyvää ja kaunista. Hyvä voi olla ympäristössä, esimerkiksi todella hieno kivi, upea maisema, kaunis taulu tai hieno peligrafiikka. Se voi olla jotain hyvää, mitä näkee toisen tekevän, kuten lapsen auttavan toiselle lapselle kenkiä jalkaan. Silmillä voi myös hymyillä toiselle.

Suu - Suu levittää ja kasvattaa hyvää hymyilemällä ja kauniilla sanoilla. Etenkin lasten kanssa kannattaa miettiä, mitkä lauseet tuntuvat hyviltä kuulla? Mitä hyvää voi toiselle sanoa? Mitkä sanat silittävät? Millaiset sanat satuttavat? Miten muistan valita hyvät sanat? Joskus suu tekee hyvää vain olemalla. Kun on hiljaisuuden tai toisen kuuntelemisen aika, on suun hyvä olla kiinni. Se on silloin suun paras asento.

Korvat - Korvat tekevät hyvää kuuntelemalla toisia. Kuuntelemalla voi tehdä paljon hyvää. Korvat voivat myös kuunnella hyviä sanoja tai kaunista musiikkia. Paljon hyvää menee sisään korvien kautta.

Kädet - Kädet vasta ovatkin oivalliset hyväntekijät! Ne voivat silittää ja kutittaa. Ne voivat ojentua ja nostaa kaatuneen kaverin. Ne voivat auttaa ystävälle repun selkään. Ne voivat ojentaa nenäliinan itkevälle ja ruokaa nälkäiselle. Käsillä voi kutsua ystävän luokseen ja vilkuttaa iloisesti. Ne voivat leipoa yhdessä vanhemman kanssa tai haravoida yhdessä syyslehtiä. Käsien listasta voi saada lasten kanssa vaikka kuinka pitkän.

Jalat - Jaloillamme voimme iloita, pomppia ja tanssia. Ne voivat pelata kaverin kanssa jalkapalloa ja ne voivat viedä meidät hyvien tekojen luo, kuten viemään janoiselle lasin vettä. Ne edustavat myös valintojamme. Kun näemme apua tarvitsevan. Lähdemmekö pois vai menemmekö auttamaan? Jaloilla voimme tehdä paljon hyvää.

Näiden lisäksi voi keksiä muille kehon osille hyvän levittämisen tehtäviä. Olkapää, johon voi joku nojata. Selkä, johon voi esimerkiksi piirtää sormella, jotta toinen rentoutuu. Aikuisen syli, johon pääsee istumaan.
Hyvään keskittymistä ja viljelemistä voi toteuttaa monella tavalla.

Ensimmäinen tapa on ottaa joka viikolle yhden kohdan. Ensimmäisellä viikolla keskitytään mielen ja ajatuksien hyvään, toiselle silmien hyvään, esimerkiksi bongaamaan hyviä tekoja. Kolmannella viikolla keskitytään suun hyvään. Levittämään hymyjä ja viljelemään kauniita sanoja. Lapsien tai oppilaiden on tarkoitus tehdä hyvää juuri tällä osalla itseään.

Lapset voivat kerätä omia hyviä asioita ja tekoja omaan tauluun. Esimerkiksi oman pohjan voi tulostaa jokaiselle lapselle A4-koossa.

Tai voi tehdä kaikille yhteisen hyvän seinän, johon kerätään niin hyviä tekoja, joita joku perheenjäsen tai lapsiryhmässä oleva lapsi tai aikuinen on tehnyt tai joku nähnyt kotona, kodin ulkopuolella, päiväkodissa tai koulussa.

Hymy, hyvät sanat ja teot ovat kuin siemeniä. Kun ne kasvavat, me kaikki voimme kukoistaa!

Tästä voi sitten jatkaa hyvän viljelyn kuukauteen ja hyvän viljelyn vuoteen. 🙂

Vinkki! Toimii myös aikuisille, opettajainhuoneeseen tai työpaikan kahvihuoneeseen, lisäämään työhyvinvointia! Miten teemme hyvää toisillemme työtovereina ja levitämme hyvää työyhteisössä?

Lataa hyvän viljelyn viikko tästä

# data[].attributes.attachment_link.title
Hyvän viljelyn viikko - Positiivinen kasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Jokainen sen jo tietää. Se mihin keskitymme - se kasvaa! Ja se jota ympärille viljelemme - kasvaa myös! Siksi lasten kanssa kannattaa muistaa pysähtyä ja käydä aika ajoin läpi itsessään ja ympärillä oleva hyvä. Sekä opettaa, miten laittaa hyvä leviämään!

# data[].attributes.body
Kasvun asenteen seinätaulu
- Positiivinen kasvatus.fi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MLL tekee kiusaamisen vastaista työtä erityisesti yhteistyössä koulujen kanssa.

Kouluissa tehtävä kiusaamisen vastainen työ nivoutuu erityisesti kummi-, tukioppilas- ja tutortoimintaan. MLL kouluttaa tukioppilaita ja kehittää toimintamalleja ja aineistoja lasten ja nuorten oman työn tueksi. Koulutamme myös tuki-, kummioppilaille ja tutoreille aikuisia ohjaajia sekä koordinoimme Koulurauha-ohjelmaa. MLL kouluttaa opettajia, ohjaajia ja vanhempia näistä asioista ja tarjoaa tietoa sekä välineitä kiusaamisen ehkäisemiseen ja käsittelyyn lasten ja nuorten kanssa.

Tälle sivulle on koottu MLL:n sivuilta löytyviä kiusaamisen vastaisen työn aineistoja eri kohderyhmille, kuten

materiaaleja, oppaita ja tehtäviä kouluille ja ammattilaisille

tietoa kiusaamisesta eri-ikäisten lasten vanhemmille MLL:n Vanhempainnetistä

nuorille suunnattua asiaa kiusaamisesta MLL:n Nuortennetistä.

MLL:n nuorisotyön kouluttajat toteuttavat kiusaamista käsitteleviä oppitunteja ja vanhempainiltoja eri puolilla Suomea.
Tilaa kouluttaja

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiusaamisen vastainen työ MLL:ssa - Mannerheimin Lastensuojeluliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
MLL tekee kiusaamisen vastaista työtä erityisesti yhteistyössä koulujen kanssa. Kouluissa tehtävä kiusaamisen vastainen työ nivoutuu erityisesti kummi-, tukioppilas- ja tutortoimintaan. MLL kouluttaa tukioppilaita ja kehittää toimintamalleja ja aineistoja lasten ja nuorten oman työn tueksi. Koulutamme myös tuki-, kummioppilaille ja tutoreille aikuisia Jatka Kiusaamisen vastainen työ MLL:ssa lukemista →

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oppaassa kuvataan, mitä seksuaalisella häirinnällä tarkoitetaan ja miten paljon seksuaalista häirintää tutkimusten ja selvitysten mukaan esiintyy oppilaitoksissa. Lisäksi opas käsittelee lainsäädännön ja opetussuunnitelmien sekä opetuksen ja opiskeluhuollon tarjoamia keinoja seksuaalisen häirinnän ennaltaehkäisemiseksi ja häirintään puuttumiseksi.

Opas sisältää toiminta- ja menettelyohjeita koulutuksen järjestäjille, rehtoreille, opettajille, opiskeluhuoltopalvelujen henkilöstölle ja oppilaitosten muulle henkilöstölle, opiskelijoille sekä huoltajille.

# data[].attributes.attachment_link.description
Perustuslain mukaan jokaisella on oikeus elämään sekä henkilökohtaiseen vapauteen, koskemattomuuteen ja turvallisuuteen. Kiusatuksi tuleminen rikkoo tätä perusoikeutta ja aiheuttaa monia kielteisiä ja usein pitkäkantoisia seurauksia lasten ja nuorten kehitykselle. Siksi kiusaamista tulee ehkäistä ennalta ja puuttua esiin tuleviin kiusaamistapauksiin vii¬pymättä. Kiusaamisen vastainen työ kouluissa ja oppilaitoksissa -opas työn neuvoo oppilaita, vanhempia ja koulujen henkilökuntaa, miten toimia kiusaamistilanteessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koulukiusaaminen

Erimielisyydet ovat väistämättömiä ihmisten välillä. Välienselvittelyt eivät sinänsä ole paha asia. Tilanteissa opitaan esimerkiksi hallitsemaan erilaisia tunteita, selvittelemään riitoja ja sopimaan niitä. Oppilaat myös kiusoittelevat ja härnäävät toisiaan. Kiusoittelun kohde tulkitsee jotkut näistä tilanteista leikiksi, mutta jotkut loukkaavat ja satuttavat. Nämä tilanteet ovat yleensä hetkellisiä ja niiden kohteet vaihtelevat. Ne ovat eri asia kuin yhden oppilaan järjestelmällinen kiusaaminen.

Kiusaaminen vs. välienselvittely

Koulukiusaamisella tarkoitetaan sitä, että joku oppilas joutuu jatkuvasti kiusaamisen kohteeksi. Kiusaajia voi olla yksi tai useampia. Kiusaaminen voi olla esimerkiksi tönimistä, lyömistä, haukkumista ja pilkkaamista, seurasta pois sulkemista, ilkeitä puheita - mitä tahansa sellaista, jolla pyritään vahingoittamaan tai loukkaamaan toista. Kiusaaminen merkitsee usein uhrin eristämistä luokan, ryhmän tai virtuaaliryhmän sosiaalisesta kanssakäymisestä.

Kiusaamistilanne ei ole koskaan tasa-arvoisten ja yhtä voimakkaiden nahistelua, vaan kiusattu on alakynnessä ja puolustuskyvytön. Kiusaajalla on enemmän valtaa, hän on usein uhriaan fyysisesti vahvempi, isompi, vanhempi tai persoonaltaan räväkämpi.

Kiusaaminen on rikollista toimintaa, kun se täyttää lainsäädännössä rikokselle asetetut tunnusmerkit. Muun muassa kunnianloukkaukseen, laittomaan uhkaukseen, lievään pahoinpitelyyn ja pahoinpitelyyn liittyviä lakipykäliä voidaan soveltaa kiusaamisen yhteydessä. Myös kiusaajan rikoskumppanina, avunantajana ja yllyttäjänä toimiminen ovat lain mukaan rangaistavia tekoja.

Tutkimusten mukaan Suomen peruskouluissa kiusataan toistuvasti jopa yhtä lasta kymmenestä. Kahdenkymmenen oppilaan luokassa on arviolta yksi tai kaksi lasta, joita kiusataan. Kiusattujen lisäksi kouluissa on lukuisia oppilaita, jotka joko itse kiusaavat, seuraavat kiusaamista sivusta tai pelkäävät tulevansa kiusatuiksi. Jo pelko kiusatuksi tulemisesta voi heikentää oppilaiden viihtymistä koulussa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Koulukiusaaminen Erimielisyydet ovat väistämättömiä ihmisten välillä. Välienselvittelyt eivät sinänsä ole paha asia. Tilanteissa opitaan esimerkiksi hallitsemaan erilaisia tunteita, selvittelemään riitoja ja sopimaan niitä. Oppilaat myös kiusoittelevat ja härnäävät toisiaan. Kiusoittelun kohde tulkitsee jotkut näistä tilanteista leikiksi, mutta jotkut loukkaavat ja Jatka Kiusaaminen lukemista →

# data[].attributes.headline
Miten tuen lapsen ja nuoren itsetuntoa? 

# data[].attributes.subject
Miten tuen lapsen ja nuoren itsetuntoa? 

# data[].attributes.headline
Positiivisen kasvatuksen ydin on lapsen empaattinen kohtaaminen. Kun lapsi tuntee olonsa turvalliseksi, kokee tulleensa kuulluksi ja ymmärretyksi sekä saa tarpeeksi läheisyyttä, vähentää se lapsen stressiä ja pahaa oloa. Tällöin hänen on mahdollista säädellä tunteita ja oppia uusia taitoja.

# data[].attributes.subject
Positiivisen kasvatuksen ydin on lapsen empaattinen kohtaaminen. Kun lapsi tuntee olonsa turvalliseksi, kokee tulleensa kuulluksi ja ymmärretyksi sekä saa tarpeeksi läheisyyttä, vähentää se lapsen stressiä ja pahaa oloa. Tällöin hänen on mahdollista säädellä tunteita ja oppia uusia taitoja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapsi ei opi uusia taitoja komentamalla ja rangaistuksin. Siten saamme aikaan vain loputtomia valtataisteluja, jotka usein johtavat lapsen ei-toivottuun käyttäytymiseen. Tottelemisen sijaan voisimm...

# data[].attributes.attachment_link.title
Jokapäiväiset ilonaiheet : vanhemmuus ja tietoinen läsnäolo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiia Trogenin teos Ilo olla yhdessä (Kirjapaja) tarjoaa käytännönläheistä tukea tämän päivän vanhemmuuteen, jota kuormittavat monet uudet haasteet ihan tavallisen arjen tasolla. Tavoitteena on koko perheen hyvinvointi ja myönteinen ilmapiiri, jossa kaikki voivat kasvaa ja kukoistaa. Miten arjesta voi tehdä sujuvamman, miten ymmärtää lasta paremmin, miten luoda hänen kanssaan parempi yhteys?
Ilo olla yhdessä - Positiivisen vanhemmuuden voima tukeutuu positiivisen kasvatuksen periaatteisiin. Aikuinen toimii johtajana ja lapsella on rajat, mutta uusia taitoja ja itsesäätelyä opetellaan yhdessä toista kuunnellen ja kunnioittaen. Kirjassa annetaan käytännöllisiä työkaluja ongelmakohtiin: Miten konfliktitilanteet ratkaistaan? Miten lapsen vaikeat tunteet kohdataan? Millä tavoin lapsen itsetuntoa voi vahvistaa?

Ammattikasvattajana Tiia Trogen joutui oman lapsen synnyttyä uuden eteen: "Monet siihen mennessä lukemani kirjat vanhemmuudesta ja kasvatuksesta eivät vastanneet toiveitani ja arvojani", Trogen kertoo. Hän ei ymmärtänyt, mitä hyötyä rangaistuksista tai jäähyistä on lapselle. "Positiivisen psykologian kautta opin tuntemaan positiivisen pedagogiikan ja maailmalla nopeasti leviävät positive parenting -menetelmät. Tuntui, että niiden kautta aukeni aivan uusi maailma, jossa vanhemmuus rakennettiin rakkauden, empatian, opettamisen ja ohjaamisen avulla."

Vanhemman tärkein tehtävä on tarjota lapselle turvaa ja rakkautta, mutta myös tehdä itsestään pikkuhiljaa tarpeeton. Aikuisen avulla lapsi harjoittelee elämässä tarvittavia tietoja ja taitoja, kuten esimerkiksi ongelmanratkaisua, tunteiden säätelyä ja toimivaa vuorovaikutusta.

Tiia Trogen, Ilo olla yhdessä - Positiivisen vanhemmuuden voima. Kirjapaja 2021. 213 s. Kansi Anna Makkonen. Kl 38.1. ISBN 978-952-354-344-7. Ilmestyy myös äänikirjana 15.9.2021.

Tiia Trogen (Tio, TM, Positive Psychology Practitioner) on kasvatuskouluttaja ja kahden lapsen äiti, joka on työskennellyt eri-ikäisten lasten parissa yli 20 vuotta. Hän on kehittänyt Ilo olla yhdessä! -kasvatusmenetelmän, joka perustuu mm. positiiviseen psykologiaan ja positiiviseen pedagogiikkaan. positiivinenkasvatus.fi

Lisätietoja ja haastattelut: Marja-Liisa Saraste | viestintäpäällikkö | p. 040 553 4757| marja-liisa.saraste@kirjapaja.fi tai Tiia Trogen | tiia@positiivinenkasvatus.fi | p. 045 144 0382

Arvostelukappaletilaukset: Minna Vatja | mediakoordinaattori | minna.vatja@kirjapaja.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilo olla yhdessä - arjen toimivuutta positiivisen kasvatuksen keinoin | Kirjapaja

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiia Trogenin teos Ilo olla yhdessä (Kirjapaja) tarjoaa käytännönläheistä tukea tämän päivän vanhemmuuteen, jota kuormittavat monet uudet haasteet ihan tavallisen arjen tasolla. Tavoitteena on koko perheen hyvinvointi ja myönteinen ilmapiiri, jossa kaikki voivat kasvaa ja kukoistaa. Miten arjesta voi tehdä sujuvamman, miten ymmärtää lasta paremmin, miten luoda hänen kanssaan parempi yhteys?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Esikoiskirjani Positiivinen kasvatus (2020) on käytännönläheinen teos, joka auttaa kasvattajia ja vanhempia toteuttamaan positiivista kasvatusta arjesta. Kirjasta saa helposti toteutettavia työkaluja, joiden avulla voi lisätä lapsen ja aikuisen yhteyttä, opettaa hyvinvointi- ja tunnetaitoja sekä puuttua rakentavasti ei-toivottuun käyttäytymiseen.

Kirja rakentuu positiivisen psykologian, positiivisen pedagogiikan ja positive - menetelmien pohjalle antaen ajanmukaisia neuvoja ja ohjeita kasvatuksen eri tilanteisiin.

Toinen teokseni Ilo olla yhdessä! - positiivisen vanhemmuuden voima (2021) tarjoaa syvempää näkemystä positiivisesta kasvatuksesta erityisesti vanhemmille. Lapsen hyvinvoinnin ja oppimisen lisäksi keskeisenä tavoitteena on koko perheen hyvinvoinnin vahvistaminen ja myönteinen ilmapiiri, jossa kaikki voivat kasvaa ja kukoistaa.

Lue kirjoista lisää klikkaamalla kirjan kuvaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Esikoiskirjani Positiivinen kasvatus (2020) on käytännönläheinen teos, joka auttaa kasvattajia ja vanhempia toteuttamaan positiivista kasvatusta arjesta. Kirjasta saa helposti toteutettavia työkaluja, joiden avulla voi lisätä lapsen ja aikuisen yhteyttä, opettaa hyvinvointi- ja tunnetaitoja sekä puuttua rakentavasti ei-toivottuun käyttäytymiseen. Kirja rakentuu positiivisen psykologian, positiivisen pedagogiikan ja positive - menetelmien pohjalle antaen ajanmukaisia neuvoja ja ohjeita kasvatuksen eri tilanteisiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Positiivisen pedagoogikan hengessä syntyneet kannustusmerkit ovat luonteva jatko Minä onnistuin -timanteille. Kannustusmerkeissä hyville asioille, hetkille ja onnistumisille on annettu lisäksi sanat. Molemmilla välineillä voidaan pyrkiä huomaamaan ja lisäämään arjen myönteisiä hetkiä, ja ehkä kannustusmerkkejä ja erilaisia timanttimatskuja voisi jopa yhdistää toisiinsa. Kannattaa ainakin käydä tsekkaamassa timanttipostauksessa olevia vinkkejä!

Kannustusmerkit antavat myös mahdollisuuden kiinnittää huomiota luonteenvahvuuksiin. Maistajamestarimerkin saaminen on esimerkiksi vaatinut rohkeutta ja sinnikkyyttä. Tunnetaiturimerkki puolestaan on ansaittu itsesäätelytaidoilla, joiden avulla omia tunteita tunnistetaan ja opitaan säätelemään. Tunnetaiturimerkin onnistuminen voi tulla esimerkiksi oman vuoron odottamiskyvyn tai pettymyksen sietokyvyn kehittymisestä ja näkymisestä käytännössä.

Luonteenvahvuuksiin kannattaa tutustua tarkemmin eri lähteistä, kuten Huomaa hyvä -materiaaleista.

Kannustusmerkkien hyödyntämiseen löytyy varmasti monia erilaisia tapoja. Ehkä keräätte ensin onnistumisia vihkoon tms. sanalliseen muotoon, ja tietystä määrästä merkintöjä ansaitaan aiheeseen sopiva merkki. Tai vaikka jokaisesta onnistumisesta saisikin merkin suoraan, niitä voisi hyvin kirjata myös ylös, jotta onnistumisiin voi palata myöhemmin helpommin. Olen myös tehnyt merkkien kaveriksi jo muutamia erilaisia keräyspohjia, joihin niitä voi halutessaan koota!

Merkkejä ja pohjia oli niin mukavaa tehdä, että teen niitä varmasti lisää! Ideoita ja toiveita (esim. merkkien teksteistä tai kuvituksesta ja erilaisista keräyspohjista ja mahdollisista muista lisäosista) otetaankin mielellään vastaan kommenttiboksiin, sähköpostitse tai somekanavissa ( Instagram ja Facebook). Löydät kaikki yhteystiedot helposti INFO-sivulta. (Lisäys 15.7.2021 Yhden toiveen pohjalta on tehty jo erityisesti eskariin ja alakouluun sopivia tsemppimerkkejä.)

Kannustusmerkit - lataa ja tulosta

Kannustusmerkkejä on tehty useampaa erilaista sarjaa, ja jokaisesta on esillä vain muutama esimerkki. Lataa siis tiedostot, joista kuvat näkyvät parempina, ja tsekkaa, miltä eri versiot näyttävät!

Voit myös ottaa yhteyttä, jos haluaisit käyttää enemmän joitain tiettyjä merkkejä, jolloin voin laatia PDF-tiedoston valikoiduilla merkeillä, esimerkiksi sivullinen samoja merkkejä tai räätälöity kokoelma. Muutaman valikoiman jo teinkin valmiiksi.

Keräyspohjat - mallit ja tyhjät tiedostot

Keräyspohjia on 10 erilaista, joten mallikuvissa on vain muutama esimerkki. Mukana on mustavalkoisia, jotka voi halutessaan värittää, ja värillisiä versioita. Osassa on mukana eläinhahmo kyltin kanssa, ja kylttiin voi kirjoittaa esimerkiksi lapsen nimen. Huom! Tein näistä pelkästään yhden tiedoston, joten valitse tulostettaessa, minkä sivun haluat tulostaa.

Ethän jaa ladattuja tiedostoja sähköisesti missään muodossa tai tulosta materiaaleja yleiseen jakoon. Voit kuitenkin mielellään vinkata ja linkata sivuston tai tietyn postauksen! Kiitos yhteistyöstä!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kannustusmerkit | Positiivinen pedagogiikka | Nollasta kuuteen

# data[].attributes.attachment_link.description
Positiivisen pedagoogikan hengessä syntyneet kannustusmerkit ovat luonteva jatko Minä onnistuin -timanteille. Kannustusmerkeissä hyville asioille, hetkille ja onnistumisille on annettu lisäksi sanat. Molemmilla välineillä voidaan pyrkiä huomaamaan ja lisäämään arjen myönteisiä hetkiä, ja ehkä kannustusmerkkejä ja erilaisia timanttimatskuja voisi jopa yhdistää toisiinsa. Kannattaa ainakin käydä tsekkaamassa timanttipostauksessa olevia vinkkejä!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvän aktiivinen huomaaminen on positiivisen pedagogiikan ydintä. Tämä tarkoittaa katseen harjaannuttamista kohti pieniäkin onnistumisia. Niistä kannattaa tehdä iso numero.

Mitä enemmän lapsella tai nuorella on haasteita elämässään, sitä enemmän hän tarvitsee kannustusta ja positiivista palautetta. Niiden on tultava todellisista asioista, jotka voidaan hänelle itselleen osoittaa. Hyviin hetkiin pitää myös voida palata, jotta onnistumisen kokemus vahvistuu ja pysyy muistissa.

Onnistumisen kokemukset kasvattavat voimavarareppua, jonka avulla lapsi oppii luottamaan kykyihinsä. Hän tuntee omat vahvuutensa ja uskoo onnistuvansa vastaisuudessakin. Viisas kasvattaja luo lapselle tilanteita onnistua.

# data[].attributes.attachment_link.description
Positiivinen pedagogiikka Jokaisella on vahvuuksia. Kaikki haluavat onnistua. Hyvän aktiivinen huomaaminen on positiivisen pedagogiikan ydintä. Tämä tarkoittaa katseen harjaannuttamista kohti pieniäkin onnistumisia. Niistä kannattaa tehdä iso numero. Mitä enemmän lapsella tai nuorella on haasteita elämässään, sitä enemmän hän tarvitsee kannustusta ja positiivista palautetta. Niiden on tultava todellisista asioista, jotka voidaan hänelle itselleen osoittaa.