# data[].attributes.body
Teodicé er sammensat af det græske ord "teos", som betyder Gud, og det græske ord "dike" som betyder retfærdighed.

Teodicéproblemet vedrører det paradoks, at hvis Gud er så god, hvordan kan han så tillade det onde.

# data[].attributes.headline
5 pointer fra Illusionen om Gud - Ateisme dokumentar

# data[].attributes.subject
5 pointer fra Illusionen om Gud - Ateisme dokumentar

# data[].attributes.body
* Selvmordaktivist = paradis = virkelig negativt billede af religion
* man er viden hvis man tror
* Religion er irrationelt og konfliktskabende
* Katolikkerne er middelalderlige, og praktisere et dødt sprog
* Sammenhold ved religion  = psykisk overbevisning
* fornuft
* intet overbevisende uden beviser, da bevis= fornuft
* Den religiøse aktør er i konflikttesen
*

# data[].attributes.body
Religion og videnskab er i virkeligheden ikke uenige. Man støtter evolutionsteorien, men mener at evolutionen er sket, fordi Gud har bestemt det sådan, og at denne Gud har styret processen.

# data[].attributes.body
Religion og videnskab er uafhængige a hinanden, og har begge ret, da de forklare to ting - Dvs. at videnskaben er deskriptiv (den forklare verden) og religion er normativ ( rummer holdninger om verden). De religiøse tekster læses mindre bogstaveligt (dvs. moderne) og fortolkes for at finde frem til et budskab, der har betydning for mennesker idag. F.eks. at der findes en Gud, og at denne Gud interesserer sig for mennesket og har givet mennesket livet som en gave.

Inden for kristendom kendes dette princip sim AFMYTOLOGISERING.

# data[].attributes.body
1. Konfliktesen: Man anser at enten religion eller videnskab er i konflikt med hinanden, enten religion har ret eller videnskab har ret. Er man religiøs, mener man at religion har ret, er man ateist, mener man at videnskaben har ret og at religionen er absurd, og forsøger at forklare verden op en naiv og absurd måde.

# data[].attributes.body
Renæssancen:
* Øget fokus på mennesket
* 1400
* Øget interesse på græsk og romersk mytologi
* Filosofi, samfundslære og etik
* Svækkelse af den katolske kirke
* Reformation = religionskritik = oprør i europa

# data[].attributes.body
Hvad har vi lært i kristendomsforløbet?

Vi har lært i forbindelse med hinduisme:

Om genfødsel, de 4 livsmål, ingen trosbekendelse

Vi har lært om myter, teorier til at analysere den religiøse aktør heriblandt, depri- socialition- RCT, søgen

# data[].attributes.body
1) Hvad kendetegner kriste i det senmoderne samfund i Danmark?
* Mere fri vilje til selv at vælge den grad af praktisering af kristendommen, som man vil praktisere
-> religionsfrihed generellt
* Danskere tager i kirke og til Gudstjenester ved højtider -> jul, påske mm.
* Kirken er ikke længere en autoritet
* Flere former for kristne -> Kulturkristne, Kirkekristne mm.
2) Hvad kendetegner folkekirken i det senmoderne samfund i Danmark?
* Støttet af staten
* Automatisk medlem af folkekirken, hvoraf man senere melder sig ud
* Højere status

Dokumentar:

1: DEN RELIGIØSE AKTØR:
Kvinde, 33 år, RCT og søgen efter mening og tilknytning
træt af skole, tog til indien
fascination
buddhistiske ritualer, men ikke roende buddhist: kun enig i nogle aspekter som hun praktiserer. men hun følte sig ikke hjemme
skuespiller
ro i sjælen
HENDES

2: Søren østergaard, teolog - undersøgelser viser at opvokselse i kirkemiljø medfører at mange bevæger sig ud fra kirkemiljøet, men stadig går i kirke til højtider. Man forlader kirken men ikke religionen.
Vi skaber selv religiøsitet
Individualisering
SYNKRETISME= Man kan sagtens kombinerer forskellige komponenter fra forskellige religioner

EKLEKTICISME > man vælger fra, fra hvert religion

# data[].attributes.body
Antallet af sakramenter reduceres fra 7 til 2 - dåb og nadver

Krikerummet anses ikke  længere som helligt, men det er Guds ord, der er hellige

Salmesangen som en måde for den enkelte at kommunikere med Gud på og samtidig skabes et kusent fællesskab -> den vertikale og den horisontale akse

- Biblen oversættes til modermålene og g

# data[].attributes.body
Deprivationsteorien: man oplever en mangel
Socialisationsteotien: Man er allerede en den af et fællesskab, f.eks. at man er født ind i en religion
Rational choice theory: man går ind og vurdere rationelt, hvilken religion der bedst kan betale sig i sidste ende
Søgen efter mening og tilknytning: man går aktivt ud og søger efter mening og tilknytning

# data[].attributes.body
Indien

Genfødsel

De 4 livsmål

Potentiel konflikt mellem den nedadrettede dimension og den opadrettede dimension

Ingen hellige skrifter - altså jo de har de 4 helligskrifter vedaerne, upanishaderne, bhagavad gita og purana. Dog er de ikke "sendt fra gud" ligesom i islam, de er mundligt givet

Ingen trosbekendelse

Ingen religionstifter

Ariere er dravider

De 4 livsmål: kama (nydelse), arfa( succes og penge), dharma (etik og morale), moksha (frelsen)

Shruti:

Det hørte

Åbenbarede

Vedaskrifterne

Upanishaderne

Tantra

Bramasskrifter

Guddommelig

Udleveret fra lære til elev

Shriti:

Det huskede

Menneskeskabt

Manus lov

Purana-lov

Mahabhatara Ramayan (episke styrker)

Overleveret via traditionen

Vedaerne:

Dot-ut-des:"Jeg giver for at du skal give noget igen" - Frelser for at få noget igen

De blev kaldt efter hellige skrifter

Myter, hymner og offerritualier

Ifølge dem var samfundet et landbrugssamfund, hvor koen var det vigtigt dyr

Den hinduistiske forestilling om koen var et helligt dyr

Vedaerne er de ældste skrifter

Veda betyder viden

Vedaerne fokusere mest på hvordan man ofre sig til gud

Upanishaderne:

Individ over samfund

Upanishad= At sætte sig ned

Fra ca. 800-500f.kr.

Hvad er afgørende for menneskelivet og hvordan man opnår frelse

Tanken om evig genfødsel bestemt af ens egne handlinger -> karma

Religiøs lærer til elev

Læser dem ikke, men kendskab til hovedtankerne og respektere den

Bhagavadgita:

Er et af de store eposer

Flere veje til at blive frelst: 3 veje

-> Guden Krishna åbenbarer de tre frelseveje til krigeren Arjina: Erkendelsens vej, handlingens vej (mål) og hengivelsens vej (alt hvad man gør, gør man for sin Gud, for Gudens begær)

Puranaerne:

"Det som hører til gamle dage"

Uudtømmelig kilde af fortællestof (myter) om Gud og mennesker ifølge dem

Centrale skikkelser

Middelalderen 500-1500

MYTER: SKRIV NOTER

# data[].attributes.body
Essentialisme = Statisk = Ændres ikke

Socialkonstruktiutisme = Dynamisk = Ændringer i religion = Afhænger af kultur og samfund

Trådmetaforen: Alle religioner er en tråd med forskellige fibre

NS-model: Om en religion har nogle faktor ved sig

Privilegeret talesituation: SKRIV NOTER

Teorier:
Deprivationsteorien: man oplever en mangel
Socialisationsteotien: Man er allerede en den af et fællesskab, f.eks. at man er født ind i en religion
Rational choice theory: man går ind og vurdere rationelt, hvilken religion der bedst kan betale sig i sidste ende
Søgen efter mening og tilknytning: man går aktivt ud og søger efter mening og tilknytning

# data[].attributes.body
Adskillelse af religion og stat.

# data[].attributes.body
Udvikling af mennesket - adskilt fra dyr idet vi kan tænke, bruge fornuft og logik.

# data[].attributes.body
* Ønsket om at besætte eller kontrollere fremmede lande og folk.

* Man tjener penge på det lands naturressourcer

# data[].attributes.body
• Opbygges af det gamle fundament som består af traditioner og andre kulturer.
• Er altid i bevægelse og stopper aldrig (dynamisk).
• Adfærd: Man lære hvilke adfærd herunder kulturen, som passer i den enkelte situation og sted.

# data[].attributes.body
Man ønsker et fast fundament, holde fast i et holdepunkt og er oftere religiøst anlagt.

# data[].attributes.body
Bliv rig gennem hårdt arbejde - tjene sine ene penge og beholde dem.