# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1TIVWO7O588B9PHhvTvjEqAsijorjxxbWP5q0Yr63zFE/edit?usp=drive_web

# data[].attributes.body
Koli nacionalinis parkas  yra nacionalinisparkas ir savivaldybių Joensuu , Lieksa ir Kontiolath  į Šiaurės Karelijos regione Suomijoje. Jis apima 30 kvadratinių kilometrų (12 kv mi) miškingų kalvų vakarinėje ežero Pielinen , buvo įkurta 1991 priešingai nei kitų nacionalinių parkų Suomijoje Koli nacionalinis parkas iš pradžių buvo reglamentuojama Suomijos miško tyrimu institutas Metla. Šiuo metu reglamentuoja Metsahallitus kaip ir kitų nacionalinių parkų.
Taip pat yra daug urvų Koli srityje, pavyzdžiui, urvas pavadintas Pirunkirkko. Tai 34 metrų (112 pėdų) ilgio ir 1-7 metrų aukščio.
Koli įkvėpė daug dailininkų ir kompozitorių, pavyzdžiui, Jean Sibelius , Juhani Aho ir Eero Jarnefelt . Eero Järnefelt dažytos didelę sceną kartu su AW Finch ir Ilmari Aalto 1911, kuris buvo vertinamas Helsinkio geležinkelio stoties restorane. Dailininkai atrado Koli 19 amžiuje ir buvo vadinama viena iš nacionalinių peizažai Suomijoje.
https://en.wikipedia.org/wiki/Koli_National_Park

# data[].attributes.body
Suomija labai rūpinasi miškų želdinimu ir Europoje pirmauja pagal miško metinį prieaugį vienam gyventojui. Krašte 60 % miškų plotų valstybiniai.
Suomiai labai saugo krašto gamtą. Įsteigta jau 50 nacionalinių parkų ir 15 rezervatų. Didžiausias nacionalinis parkas yra Lapijoje (Laplandijoje), krašto šiaurėje. Vertas dėmesio Lemenjokio (1720 km²) nacionalinis parkas.
https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_national_parks_of_Finland

# data[].attributes.body
Suomijos gamtai nemažą įtaką daro jūra. Mat krašte nėra vietos, daugiau nei 300 km nutolusios nuo jūros. Pakrantėse - kalvotos žemumos. Pakrantėse yra daug mažų uolėtų salų – šcherų, (ypač pietuose) ~30000 salų; didžiausios - Alandų salos.
Vidaus vandenys užima ~ 1/10 Suomijos ploto. ~90 % teritorijos priklauso Baltijos baseinui, dalis šiaurės upių Arkties vandenyno baseinui.
. Pelkės užima beveik 1/3 Suomijos ploto.
Ežerai:
Suomijoje daugiausia ežerų tiek ES, tiek pasaulyje – apie 188 tūkst. (užima ~8 % Suomijos ploto. Dauguma ežerų negilūs – 5-20 m.
Daugelis ežerų jungiasi vieni su kitais, sudarydami dideles ežerų sistemas. Didžiausias – pietryčiuose, netoli Baltijos jūros plačiai žinomas Suomijos ežerynas (4377 km²).
Krašto pietinėje dalyje yra didžiausias Suomijos ežeras Saima (1460 km²). Kiti didžiausi ežerai: Pejenė (1054 km²), Inaris (1102 km²), Oulujarvis (900 km²).
Upės:
Upės trumpos, vandeningos, slenkstėtos. Didžiausios upės: Kemijokis (483 km), Kiumijokis, Kokemejenjokis. Didžiausias krioklys - Imatra (Vuoksnos upėje).
Didžiuma Suomijos upių teka į Botnijos įlanką. Jos labai vingiuotos, kai kur siauros.
Daugelis jų tinka hidroelekrinėms statyti. Upių vingiuotumas trukdo plukdyti mišką, todėl vandens lygiui pakelti įrengta daug užtvankų su pralaidomis.
https://lt.wikipedia.org/wiki/Suomijos_geografija

# data[].attributes.body
Suomija yra vidutinių platumų klimato juostoja,visoje šalyje yra paplite spygliuočių miškai.
https://smp2014ge.ugdome.lt/mo/11kl_gamtine_geografija/GE_DE_23/teorine_medziaga_8_1.html

# data[].attributes.body
Suomijoje yra nedaug plėšriųjų žvėrių – vilkų, ernių , lūšių, lokių. Daugiau sutinkama briedžių (šiaurėje ir vakaruose), lapių, voverių, šermonėlių, miškinių kiaunių, kiškių (baltųjų ir pilkųjų), šeškų, kurmių.
audinių, poliarinių lapių, Tundroje gyvena poliarinės lapės, baltosios pelėdos, kiškiai ir gausybė graužikų.
Dažnai sutinkami paukščiai: varnos, šarkos, gegutės,strazdai, geniai, sniegenos, jerubės, apuokai. Iš rečiau gyvenančių - kilnieji ir jūriniai ereliai. Tenykščiai vandens paukščiai – gulbės, žasys, antys.Upėse ir ežeruose gausu žuvų (lašišų, upėtakių, sykų, ešerių, lydekų, sterkų), karšių, upinių vėžių.
https://lt.wikipedia.org/wiki/Suomijos_geografija

# data[].attributes.body
Miškingumas 71 %. Pusę miškų sudaro pušys (44 %), drėgnose vietose auga eglės (38 %), pietuose beržų miškai, o pietuose ir pietvakariuose dar yra ąžuolų, liepų, uosių, klevų.
Šiaurėje vyrauja miškatundrė ir tundra. Auga įspūdingos kalnų azalijos.
https://lt.wikipedia.org/wiki/Suomijos_geografija

# data[].attributes.body
Suomijos klimatas vidutinių platumų, pereinamasis iš jūrinio į kontinentinį. Būdingos ilgos, šaltos žiemos, daug sniego, stiprūs vėjai. Vasaros trumpos, gana šiltos.

Vidutinė metinė temperatūra Helsinkyje yra 5,3 °C. Aukščiausia dienos temperatūra pietinėje Suomijoje kartais pakyla iki 30 °C. Žiemos mėnesiais vidutinė temperatūra nuo -3 iki –14 °C.

Krituliai iškrenta 400-700 mm per metus. Sniego danga pietvakariuose išsilaiko 4-5 mėn, šiaurėje 6-7 mėn. per metus. Jūros pakrantėse dažni rūkai (35-85d. per metus).
https://lt.wikipedia.org/wiki/Suomijos_geografija

# data[].attributes.body
Suomija – mažai kalvota šalis. Tarp iškiliųjų paviršiaus formų vyrauja ledynų tirpsmo vandenų supiltos kalvos, vadinamos ozais, ir uolėti volai (drumlinai), iškylantys keliasdešimt metrų virš aplinkos. Daug kur siauromis ozų juostomis, tarp ežerų, nutiesti keliai ir geležinkeliai. Laplandijos, šiauriausiai esančios provincijos, reljefas – aukštos apskritos kalvos. Didelių kalnų Suomijoje nėra, nors šiaurėje yra vadinamosios kalnų salos (Tunturis), kurios iškyla iš plokščios tundros. Šiaurės vakaruose į Suomiją įsiterpia Skandinavijos kalnai (Aukščiausias Suomijoje - Haltiatuntūrio kalnas1328 m.).
https://lt.wikipedia.org/wiki/Suomijos_geografija

# data[].attributes.body
Suomija rytuose ribojasi su Rusija, šiaurėje su Norvegija, vakaruose – su Švedija. Pietvakariuose Suomiją skalauja Baltijos jūra, vakaruose –Botnijos, o pietuose – Suomijos įlanka. Suomijai priklauso tarp Suomijos ir Švedijos esančios Alandų salos.

Nors kartais priskiriama Skandinavijos šalims, Suomija tik šiaurėje ribojasi su Skandinavijos pusiasaliu. Šalis išsidėsčiusi tarp 60 ir 70 laipsnių šiaurės platumos ir dėl to laikoma viena iš šiauriausiai esančių pasaulio šalių. Ketvirtadalis šalies teritorijos yra už šiaurės poliaračio.

Šiauriausias taškas - Nuorgamas 70’ 5 30” šiaurės platumos

Piečiausias taškas - Tuliniemis 59’ 4 30” šiaurės platumos

Labiausiai nutolęs į rytus - Virmajarvi 31”35’ 20” rytų ilgumos

Labiausiai nutolęs į vakarus - Koltapachtaniemi 20” 33’ 17” vakarų ilgumos

Plotas – 338145 km², tarp jų:

sausumos – 304593 km²

vidaus vandenys – 33553 km²

https://lt.wikipedia.org/wiki/Suomijos_geografija

# data[].attributes.body
1. Valstybė
2. Geografinė padėtis
3. Reljefo ypatumai
4. Klimatas
5. Augalija ir gyvunija,geografinės zonos
6. Vidaus vandenynas
7. Saugumos teritorijos jų svarba
8. Vieną sauguma teritorija apibūdinti plačiau