# data[].attributes.body
Første annonce i et dansk medie stammer fra 1665. Dette er et tidspunkt hvor Danmark stadig er underlagt enevældet og kongen er altså det absolutte overhoved. Det er derfor først i midten af 1700-tallet at annoncer bliver mere alment, samt opstår forløberen for Berlingske Tidende på dette tidspunkt. På grund af enevældet er det kun København som har en reel distribution af aviser.

Det er en meget lille andel af lærde – som i øvrigt er under enevældets administration – der forstår aviser, idet resten er bønder som er analfabeter. Op igennem 1800-tallet begynder man at se en udvikling hvor folk lærer at læse og forstå, hvilket sætter gang i brugen af reklamer samt introducere fælles begreber for reklame i Danmark. Herunder får vi introduceret flere forskellige magasiner og ugeblade som når ud til hele landet.

Da købsprivilegierne ophæves i 1857, så åbner det op for fri konkurrence og også en omlægning af produktion som følge af industrialiseringen. Dette gør at der opstår et anonymt marked som har det følge at reklamen bliver en central del af produktion og man her starter at markedsføre produkter.

Reklame – Massereklame der præget bybilledet i form af plakater, udklædning af drenge og bybude à Blev betragtet som overdrivelse og som værende imod sund fornuft

1800-talet – reklamer ikke forbundet med det trykte medie – magasiner og aviser

Før industrialiseringen à mere eller mindre grad af personorienteret afsender forhold mht. Reklamer

Landbrug à hovederhverv

Industrialisering skabte overskud af arbejdskraft på landet à Urbanisering

Ledte til udvikling af jernbanenettet

Ændring i befolkningsstrukturen, livsomstændighederne og arbejdsvilkår

·     Skifte til lønarbejde à adskillelse af arbejde og fritid – to forskellige steder

·     Familie ikke længere en produktionsenhed

·     Kvinder, børn dog stadig hjemmegående

à Efterspørgslen steg på vare à vareproduktionen øges

Opfattelsen af reklame ændres à Blev nu set som et led i udbredelse af produkter op oplysning af hvilke der fandtes på markedet

Motiverne bag køb er anderledes i industrialiserede byer
• Under konstant påvirkning fra omgivelserne herunder andres livsstil (synssansen)
• Stregtegninger og intet blikfang
• Tidligere var medier/aviser ikke reklamer ikke forbundet med reklamer, men nærmere politiske tilhørsforhold
• 1900 ser man dog at avisen som et medie er en del af reklamemarkedsføringen
• Reklamebureauer bliver en realitet

# data[].attributes.body
1957 - 1973 - kraftig vækst
Man kan drage paralleller til den første industrialiseringsfase da der i denne periode også i denne periode sker en række ændringer der gar betydning for de markedsmæssige vilkår. Landbruget ikke længere hovederhverv = familien som prod. enhed har ikke længere en samfundsmæssig betydning. Kvinder på markedet grundet den store efterspørgsel. Efter kvinderne entre på arbejdsmarkedet stiger købekraften, hvilket får virksomhederne til at modificere deres reklamer efter kvinder. Dog kan de traditionelle kønsroller mht. kønsopdeling stadig aflæses i reklamerne. Kvinden står stadig for det hjemlige mens manden derimod stadig optræder i reklamerne for de dyre, økonomisk tunge beslutninger. Som objekt begynder reklamerne nu at bruge manden til at få kvinderne til at købe det, fordi han kan lide produktet. Børnene bruges også som objekt for bruges og som argument i reklamerne.

# data[].attributes.body
avisen som medie bliver en del af reklamemarkedsføringen

1. standardisering
- varer sælges i samme emballage og sælges som mærkervarer over hele landet
2. overproduktion
3. stor konkurrence = sat mere fokus på markedsføring+reklamering
4. reklamebureauerne = selvstændig branche
- dansk raklameforening 1924
5. reklame bliver et fag
6. begyndende interesse for forbindelsen mellem reklame og psykologi
7. simple reklamer efter krigen
8. først i 1952, efter krigen, begynder vareudbudet at stige igen og atter er det vigtigt med reklame for at afsætte produkter.

# data[].attributes.body
1. Økonomisk stagnation præger perioden, forbrugerne har ikke den samme købekraft
2. Forbrugerne går op i fornuft og argumenter i reklamer
3. Naturen symbolisere naturlige og sunde produkter
4. Gennem 80'erne er det individets udvikling, som er i centrum
5. Succes på arbejdsmarkedet er ikke længere forbeholdt mænd, reklamerne appellere nu også til kvinders succes på arbejdsmarkedet
6. Medierne var opdelt alt efter målgruppe
7. Danske virksomheder benytter sig mere og mere af engelske slogans, som fx "Ecco"
8. Computer og grafik vinder frem, og dette gør det muligt at lege med farver og former
9. Op igennem 80'erne bliver tv-reklamer anvendt, og i 1988 bliver det for alvor brugt

Reklamer i dag
1. Vi bliver udsat for reklamer hele tiden, selvom vi måske ikke engang opfatter det
2. De bliver skjult, så det ikke er tydeligt at se, at der er tale om en reklame
3. Top of mind, slogans og brands som folk kan genkende
4. Det engelske sprog vinder frem
5. Det er store multinationale, som reklamere direkte til os
6. Prisbevidsthed
7. Kritik af reklamer
8. Relatere til vores hverdag - ønsker at gøre vores liv nemmere

# data[].attributes.body
Reklamens gennembrud 1918-1940
Produktion bliver større og mere standardiseret
Der sættes større fokus på fremstillingsformen i reklamer - og hertil fødes Montage.
Nye medier (Radio og fjernsyn) fødes - begge når ud til større del af befolkningen
Forbrugeren og deres behov bliver taget hensyn til.

Højkonjunktur i Danmark 1957-1973
Landbrug er ikke længere hovederhvervet
Produktionsenheden har ikke længere den altafgørende betydning
Familiestrukturen er derfor ændret, og har en effekt på de markedsmæssige vilkår