# data[].attributes.body
Tove 57 år fra Løgumkloster
Regnskabschef
Alzheimer
Pårørendes sygdom(demens)
Livshistorie
Vaner
Ægtefælle, børn og børnebørn
At skulle give slip/modtage hjælp
Kropssprog
Korttidshukommelsen driller
Åbenhed/ærlighed
Personlig hygiejne
Genkendelighed
Rumfornemmelse
Placering af ting i hjemmet
Stedssans svigter
GPS
Gerontopsykriatisk
Plejecenter Lindevang
Latenstid/Følelser
Limbiske system/storhjernen
Svær samtale om livets afslutning

# data[].attributes.body
Så er der da håb forude

# data[].attributes.body
løgumkloster
Tove. regnskabschef i 36 år præstehøj skolen
mand: Christian. direktør dyrlægepraksis
børn: Mads , Mie
børnebørn: 5

mødte sin mand som 15 årig
gift : 2 juni 1979

symptomer starter ca  i 2010
Tove tror hun er stresset/ deprimeret.
hunkan ikke finde ud af klokken og hvad hun skal gære med sine regneark
manden hjælper hende med de ting hun ikke kan så hun søger ikke hjælp de første 1-1,5 år

Diagnose i maj 2011

Symptomer
stedsans svigter
personlig hygiejne halter
kan ikke huske navne
kan ikke huske dagligdag gøremål
går i stå midt i handling
korttidshukommelse svigter
rum fornemmelse svigter
lang latenstid ( brug for tid til at forstå spørgsmål og svare)

Tove kan stadig huske fortiden ved hjælp af fotoalbum (år 2014)

Pårørende sygdom
Manden har brug for hjælp da han skal passe job og hus og hjem og hele tiden tænke på om Tove kan komme galt afsted
Han skal forberede sig på en fremtid hvor Tove ikke kan huske ham. og en fremtid hvor han eller andre skal tage stilling til alle ting på Toves vegne og han skal være alene og kun besøge Tove på plejecenter.

Børnene er bange for at miste deres mor. "hun er der men er der ikke alligevel". de kan allerede se at deres mor ændre sig. og er bange for hvor hurtigt det går og hvornår hun glemmer dem.

Familiens Forberedelse
Tove og Christian taler meget åbent om Toves sygdom.
De har valgt plejehjem og forbereder de ting skal Tove skal have med så hun selv kan bestemme så længe som muligt.
de har forsøgt at indrette sig efter at lette toves hverdag og accepterer at der er ting hun ikke kan huske længere. de taler meget åbent med deres børn

Tove er indstillet på at få gps armbånd på så hun ikke en dag bliver væk.

Christian har søgt hjælp fra Tønder kommune til Tove.
Christian taler meget med Tove om hvad der skal ske når hun ikke længere selv kan tage stilling så han med ro i sindet kan træffe beslutninger på hendes vegne.

det kunne virke som om Tove har opgivet sig selv og bare levet i nuet og det handler mere om at Christian skal kunne leve videre.

# data[].attributes.body
Tove er  kun 57 år som er bliver ramdt af demens sygdom
Hun bor sammen med sin mand,som passer godt på hende.
Tove kan ikke- finde ud af med de små praktiske ting.( koleskabet)
-kan ikke huske blullypsdtoer.
Tove,heneds mand og børn kender situationen med Tove.
- pressen stiger på manden da han skal har flere opgaver.
Tove har problemer med personlige hygiejne.

# data[].attributes.body
Tilhør
jeg har brug for at tilhøre en gruppe hvor der er behov for det jeg er og kan

Identitet
jeg har brug for at opretholde eller forny min identitet. Det der gør at jeg er mig. Min fortid har gjort mig til mig.

Trøst
Jeg har brug for ømhed og nærvær til at klare de tab/ forvirring jeg oplever. ( ikke ynk og medlidenhed)

Beskæftigelse
Jeg har brug for at lave meningsfulde aktiviteter hvor jeg kan bruge det jeg er god til

Tilknytning
Jeg har brug for at tilknytte mig til andre mennesker. familie, gamle og nye venner. kæledyr

# data[].attributes.body
Når man har demenssygdom, kan man have svørt ved at opfatte og forstå en samtale. Deror kan kommunikation vøre en udfordring.
5 råd til kammunikation med person som har demens:
1. Være tålmåodig og nærværende. Giv tid.
2.Udtryk dig kort og precist.
Tale rolig og venligt, kort sætninger og kun stille et spørgsmål.
3.Brug kropssprog og øjn kontakt.Kroopsproget er ekstra vigtigt.
4.Undgå at iretestte  og skab god stemning.
5. Brug musik, sang og dans. Skaber stemninger og vækker følelse.

# data[].attributes.body
Poul Henrik
Poul Henriks kone bekymrer sig på hans vegne . hun syntes det er hårdt for ham og det slider på hende selv
men hun virker til at have forstået sygdommen og måske have søgt hjælp til at acceptere at hun gerne må leve sit liv alene
Svend :
Svends kone føler at hun svigter ved at ønske svend på plejehjem selvom hun godt ved at hun efterhånden har svært ved at klare sin egen dagligdag sammen med svend. Hun har brug for pauser og måske samtaler med en demens rådgiver/ koordinator så hun kan få ro i sindet. hun virker på vej til at være afklaret men har samtidigt skyldfølelser med på vejen

# data[].attributes.body
Lis Hansen er kone til Poul. som har Alzheimers.Hun fortæller om dagligdagen, man kan mærke at hun er træt ( han bliver mere og mere frustreret og det gør alt påhviler den pårørende).Jeg kan ikke se hende som pårørende som ligeToves mand.
Britt Rasmussen er kone til Svend som har Frontallapsdemens fungerer mere tålmuligt til sin mand.( Det er hård siger Britt-hende mand sorøger hende hele dagen igen og igen,men når går hun sammen med ham får at spise en is så kommer han i rå.Britt kan man sige lige tålmulig som Toves mand

# data[].attributes.body
Alle der mister noget der står dem nært har brugt for hjælp til at komme videre.

# data[].attributes.body
Tilkytning

Brug for sikkerheden vi finder i følelsesmæssigt relationer

Trøst

Borger med demens føler ofte sig bange og forvirrede

Kan lindres af nærhed og ømhed

Identitet

Borger med demens kan miste oplevelsen af identitet

Identitet skal fastholdes andre som kender deres personlighed og livshistorie

Beskæftigelse

Skaber følelser af selvværd, når man oplever at vi høre til og bidrager

Skal ligge inden for borgerens interesser

Tilhør

At være en del af gruppen

At andre har behov for dig

Tilkytning + Trøst + Identitet + Beskæftigelse + Tilhør = Kærlighed

# data[].attributes.body
Væren: Bevare hvem borgeren er, udover demens
Gøren: Bevare hvad borgeren kan selv

# data[].attributes.body
Trøst: Nærværende omsorg. mødes med forståelse
Identitet: Opretholde egen identitet
Beskæftigelse: Meningsfyldt aktivitet for borgeren
Tilhør/inklusion: Tilhører en gruppe som kan bruge det borgeren er og kan. En del af fælleskabet.
Tilknytning: Nært forhold til anden person. Tryghed

= Kærlighed
Hvis ovenstående 5 psykologiske behov er opfyldt, bliver følelsen af at være elsket også opfyldt
(VIA University College)

# data[].attributes.headline
Trøst er de samspil mellem mennesker, hvor alt er i spil:krop, følelser og sprog.

# data[].attributes.subject
Trøst er de samspil mellem mennesker, hvor alt er i spil:krop, følelser og sprog.

# data[].attributes.headline
tørst er det samspil mellem mennesker,hvor alt er i spil: krop,følelser og sprog.

# data[].attributes.subject
tørst er det samspil mellem mennesker,hvor alt er i spil: krop,følelser og sprog.

# data[].attributes.body
identitet.
Nr man går det same i gennem mange år,det taler om hans identitet.
Beskæftelser
At lave noget det kan være lille.,som giver meningsfuld for borgeren.
Tilhør.
tilhør til en gruppe,hold.At være en del af de andre.

Tilknytning.
Når man har relation til andre.

# data[].attributes.body
I forhold til Tove:

Trøst:
Manden viser at han gerne vil hjælpe og bærer over med de fejl og mangler der har været. Han finder løsninger for at hverdagen kan fungere.
Børnene er ked af at deres mor har fået sygdommen og de kommer stadig til snak og middag.

Identitet:
Hun bevarer sin identitet ved at gå ned og handle. Hun går selv langs åstien og nyder naturen. Hun deltager i hverdagens ting som at dække bord.

Beskæftigelse:
At spadsere i naturen. Spiste sammen med børn og børnebørn af og til.

Tilhør:
Tove hilste på alle naboer når hun gik tur, det kunne give en følelse af at høre til.
Tove fik god hjælp af butiksassistenten da hun spurgte om varens placering.
Føler sig godt tilpas i familiens lag

Tilknytning:
Manden er helt sikkert hovedpersonen for Tove og derefter børnene. Hun stoler på at manden accepterer hendes sygdom og derved opnås trygheden især.

# data[].attributes.body
Vi vurderer at Toves ægteskab er fællesskabskontrakt.
Fordi at de i filmen kun snakker om de ting de har lavet sammen. Der nævnes ikke nogle interesser hver især.

# data[].attributes.body
Simpel og kort, så hun får tid til at tænke over handlingen og selv at svare.
Mand og børn: snakken går for hurtigt nogen gange og derfor lukker hun af og fortsætter med at spise. De skal være tålmodige med korte og præcise sætninger og holde pause for, at lade hende svare. Hun skal føle at hun deltager.

Anders Aggers kommunikation:
Han er god til at afvente Toves svar og handling men en sjældent gang imellem er han for hurtig. Han kunne lade Tove holde indkøbssedlen selv, så hun ikke blev forvirret over hvor den var. Køleskabslågen skulle han lige have afventet om hun selv kunne lukke den inden han brød ind.

# data[].attributes.headline
Socialpædagogik                     De 12 Tyngde punkter 

# data[].attributes.subject
Socialpædagogik                     De 12 Tyngde punkter 

# data[].attributes.body
En grundlæggende forståelse i socialpædagogikken er, at man ikke kan eller skal opdrage mennesker til at opføre sig på en bestemt måde, men man kan derimod støtte mennesker i at fungere på egne betingelser og i samspil med andre. En anden grundlæggende forståelse er, at plejepersonale gør noget sammen med personen med demens i stedet for at gøre noget for vedkommende.
(fra bogen social pædagogik og demens)

# data[].attributes.body
Socialpædagogiske tyngdepunkter

Kommunikation

Kommunikation er proces, som finder sted mellem to eller flere partner. Der er en afsender og en modtager.Kommunikation finder kun sted,hvis der er modtager, altsa en som opfatter budskabet eller dele af det.Ifilmen med Tove kan vi se hvordan Anders Agger tager pause hver gang han venter på svarer af Tove eller når hun vil se noget.

Anerkendelsen

Ved at anerkende et menneske i betydningen bekræftelse, hjælper man vedkommende til,at mærke sin egen eksistens .Og ved at anerkende et andet menneske i betydningen at værdsætte hjælper man det andet menneske med at opleve en mening med at sksistere.
I filmen med Tove kan man se at hendes mand anerkender Toves handlinger med respetk.

# data[].attributes.body
Anerkendelsen:
støtte og opbygge selvværd
anerkende mennesket bag diagnosen
selvværd: at være
kende og accepterer sig selv
at være nogen
selvtillid: At gøre
være noget man mener andre sætter pris på. Afhængig af ros fra andre

Vrede, råben og gråd er ikke en egenskab men en handling. Et "fejlhandling" som kan være udtryk for noget andet som den demente borger ikke kan udtrykke på anden vis
En vred borger er ikke bare en vred borger. Vrede kommer fra et behov der ikke bliver opfyldt.

# data[].attributes.body
kommunikation:

Kommunikation er mere end ord:
sætning, ord, kropssprog, påklædning, bevægelser, tonefald, og mimik.

Det kræver en afsender og en modtager at kommunikerer
Det er vigtigt at være opmærksom på at modtager kan opfatte anderledes end det er afsenders hensigt.
Budskabet er ikke kommunikeret godt nok før modtaget har forstået

Man kan ikke gøre for ubevidste tegn i sin kommunikation men man kan være opmærksom på at det kan være der og kan misforstås af modtager.
eks fraværende blik. forhastede bevægelser.

kommunikation starter allerede når "døren åbnes" afsender kan forventer at afgive budskabet " jeg har travlt - jeg gå hurtigt igen"  modtager kan på den anden side af døren forvente " vi skal sidde og hygge os sammen".

Omsorgspersonale skal omtale sig selv personligt, som "jeg" og ikke som "vi". Bruge den demente borger navn og være tydeligt og beskrivende i sin tale og eventuelle spørgsmål.
eks 1:   Hans ? er du sulten?
og ikke bare "er du sulten?"
eks 2:  Grethe ? vil du have balsam i dit hår?  og ikke bare  "vil du have det her i ?"
eks 3: " iben? - jeg syntes du ser mere frisk.
ikke " vi syntes du ser mere frisk ud"

den demente kan kun se en person hvis der kun er en person

Demente reagerer ofte på kropssprog frem for tale.
hvis SSH er irriteret vil det måske være det den demente opfatter selvom SSH taler venligt.
kommunikation er dermed slået fejl

Det er altid SSH´s ansvar at kommunikationen fungerer
og foregår i det tempo som modtageren kan følge med i
i en venlig og imødekommen tone

# data[].attributes.body
Marte Meo er en metode, der bruger video til at analysere samspillet mellem mennesker. Formålet er at skabe en anerkendende og udviklingsstøttende kommunikation
(Wikipedia)

# data[].attributes.body
Nr.9, Kommunikation

# data[].attributes.body
nr.5, anerkendelse

# data[].attributes.body
Johanne er dement og bor på plejecenter. personalet har en dårlig kommunikation med Johanne som resulterer i udadreagerende adfærd.

personalet ønsker at imødekomme Johanne bedre og benytter sig af marte meo metoden

man ser tydeligt i første video klip at hjælperen ikke respekter Johanne. hjælperen maser sig på for at udføre sin opgave uden at kommunikerer på en måde som Johanne forstår. Hun giver sig ikke tid til at Johanne kan følge med i handlingen og optrapper derfor selv til Johannes reaktion

Da hjælperen i de næste klip begynder at møde Johanne hvor Johanne kan forstå hendes hensigter bliver hele situationen til en bedre kommunikation for begge.
hjælperen tager ansvar for kommunikation og giver Johanne tid til at svare enten med tale eller kropssprog.  Hun skaber en bedre og god relation med respekt og imødekommenhed.

Min personlig holdning
jeg er ikke tilhænger af den meget barnlige ros hjælperen giver Johanne. Hun kan eksempelvis selvfølgelig selv tage en bluse på. Jeg mener at man skal huske at demente er voksne mennesker og man bør vælge anden for for anerkendelse end. "du er god" , "du er dygtig".
som  9. tyngdepunkt i socialpædagogik  beskriver:
ros giver selvtillid men selvtillid er at være noget man mener andre sætter pris på. og det kan virke som man blvier talt ned til hvis man roses for noget som man ret basalt skulle kunne klare som voksen. I stedet kunne hjælperen bare sige" så kom du i tøjet" og  komplimentere at blusen klædte Johanne ( det gør hun også senere i andet klip)

# data[].attributes.body
5. Anerkendelse
Aktivitet/Hjælp: Fotoalbum
- Tove kan bevare selvværd
- Vi kan bekræft Toves identitet

Billeder af Toves familie - hun betyder noget meget vigtigt til flere mennesker

Arbejdspladsen, kollegaer

Vi kan få indblik til Toves livshistorie, og støtter hendes identitet

9. Kommunikation
Aktivitet/Hjælp: Fotoalbum
- En fotoalbum som indeholder billeder af Toves liv, familie og interesser.

Kan bruges til at vække hukommelsen

Få gang i samtale med Tove

Som en redskab til at lære Tove at kende

Lære Toves interesser at kende

# data[].attributes.body
Skabe forudsigelighed, struktur og trivsel :

Ved Hjælp af Døgnrytmebeskrivelse støttes Tove i de ting hun selv kan og ønsker.

Skabe ro og undgå magtanvendelse

Sørge for at Tove har kendte ting omkring sig .eks møbler, billeder
Tove mødes med god kommunikation eks kropssprog, tonefald, mimik,  god tid, at være i øjenhøjde.

Stimulere borgeren til at bruge de ressourcer hun har

Hjælpe Tove til at komme ud og gå tur og handle ind feks besøgven/ klippekort.

Skabe livskvalitet

Hjælpe Tove med at huske sit liv vha fotoalbum. Inkluderer Tove i plejehjemmets fællesskab. Hjælpe Tove med at finde en besøgsven

# data[].attributes.body
Vi har taget en snak om ugens arbejde og gået målene igennem for at sikre, at vi har været omkring dem alle.
Vi har haft forskellige synspunkter oppe og lyttet til hinanden efterfulgt af spørgsmål og dialog. Vores egne erfaringer fra praktikken er taget med og vi kan se mange fælles punkter fra dagene her og ude i den virkelige verden.

# data[].attributes.body
Jeg tænker at I har styr på teorien, I har sat Jer ind i mange ting, og I bruger fagbegreberne i forhold til de forskellige borgere.
Jeg synes det er spændende og godt at I reflekterer over hvordan disse ting hænger sammen med det I oplever i praksis, det er jo lige netop det der er meningen med det, så vi får fagligt kompetente social og sundhedshjælpere ude i "virkeligheden"
det er også sjovt at se resultaterne fra Jeres husketest, hvad med dig Farid, hvor er din?
I har lavet en fin præsentation, og I er naturligvis bestået - kh Katrine

# data[].attributes.headline
Gode tanker og refleksioner, der er ofte dilemmaer i måder at gøre ting på

# data[].attributes.subject
Gode tanker og refleksioner, der er ofte dilemmaer i måder at gøre ting på

# data[].attributes.body
Det er meget dejligt at se at I kan se  betydningen helt ned i det helt konkrete. for eksempel det med at blive hjulpet med at finde mælken i brugsen. Det er jo lige her at det bliver ganske nemt at gøre en forskel, og også ganske betydningsfuldt

# data[].attributes.headline
Det er godt at du sætter Tove ind i teorien

# data[].attributes.subject
Det er godt at du sætter Tove ind i teorien

# data[].attributes.body
gode betragtninger