# data[].attributes.body
Mit fokusområde i denne portfolio er kostens betydning som sundhedsfremmende/sygdomsforebyggende.
Mine udvalgte læringsmål til denne opgave er:
1) Jeg kender til betydningen af kostens sammensætning til forskellige målgrupper.
2) Jeg kan arbejde med statistiske informationer om livsstil og sygdomme og kunne forklare funktioner og grafer, der viser sammenhænge mellem dem.
3) Jeg kan forklare betydningen af kost og motion for fysisk og psykisk velvære.

Udover de tre læringsmål, har portfolien også en kort introduktion til borgeren, jeg bruger som case i opgaven, samt et perspektiveringspunkt til en praksisvisning, hvilket er en scene mellem SSA og borger, hvor kost indgår som tema i forbindelse med udarbejdelsen af en indkøbsseddel.

# data[].attributes.body
https://o365itcfyn-my.sharepoint.com/personal/hece_sosufyn_dk/_layouts/15/onedrive.aspx?id=%2Fpersonal%2Fhece%5Fsosufyn%5Fdk%2FDocuments%2FF%C3%A6lles%20mappe%20GF2%20200606o%2FSosufag%2FSundhed%2F9%2E%20Jesper%2C%20Mary%2DAnne%2C%20Maria%20S%2F20200923%5F105125%2Emp4&parent=%2Fpersonal%2Fhece%5Fsosufyn%5Fdk%2FDocuments%2FF%C3%A6lles%20mappe%20GF2%20200606o%2FSosufag%2FSundhed%2F9%2E%20Jesper%2C%20Mary%2DAnne%2C%20Maria%20S&originalPath=aHR0cHM6Ly9vMzY1aXRjZnluLW15LnNoYXJlcG9pbnQuY29tLzp2Oi9nL3BlcnNvbmFsL2hlY2Vfc29zdWZ5bl9kay9FZmRXMmRpV01keERyUUpKM2dIb0VLSUJFMlhNU2tlUDdJY3c2TDEyNGRYQ1R3P3J0aW1lPVh0RFYwWmhuMkVn

# data[].attributes.body
De tre overordnede kostgrupper, foruden vitaminer, er kulhydrater, proteiner og fedt. Jeg vil her beskrive, hvorfor det er vigtigt at sammensætte kosten varieret med alle tre grupper repræsenteret. Vi har nemlig brug for dem alle sammen for at fungere optimalt.

Kulhydrater
Kroppen har brug for kulhydrater, fordi...
• de giver energi
• de giver brændstof til hjernen
• de lagres som sukkerreserve i muskler og lever

Hvad kulhydrater  gør ved din krop:

Tarmen
Kulhydrater er sukkerarter, der i tarmen bliver nedbrudt til mindre dele, inden de ryger ud til resten af kroppen. Det er dog ikke alle kulhydrater, der ryger videre. For eksempel er nogle former for kostfibre kulhydrater, der ikke kan fordøjes, men som er gavnlige, fordi de blandt andet "tager" affaldsstoffer med sig.
Blodet
Efter at have været i tarmen føres de nedbrudte kulhydrater ud i blodet som blodsukker. Er der ikke brug for mere sukker i blodet, omdannes sukkeret til glucogen, som bliver lagret i leveren og musklerne.
Hjernen
Hjernen har brug for sukker for at kunne fungere. Nogle mener også, at sukker har betydning for blandt andet dit humør. I en undersøgelse fra University of Australia, undersøgte man de længerevarende effekter af to forskellige kure. Efter et år oplevede dem, der spiste meget kulhydrat forbedringer i humøret. Mens dem, der spiste lidt, oplevede en nedgang.
Vægten
Er der ikke brug for de kulhydrater, du spiser, omdannes sukkeret til fedt. Spiser du kulhydrater i form af frugt og grøntsager er deres fylde og fiberindhold med til at gøre dig mæt for få kalorier, og dermed er den form for kulhydrater medvirkende til, at du kan holde din vægt. Spiser du derimod hurtige kulhydrater, som slik eller hvidt brød, bliver du knap så mæt, derudover optages de nemmere, dit blodsukker stiger hurtigere og sukkeret vil derfor i højere grad sætte sig som fedt, medmindre du forbrænder dem med det samme.
Hormonerne
Når du spiser kulhydrater, frigøres blandt andet hormonet insulin, der regulerer transporten af sukkeret til kroppens celler. Spiser du mange hurtigt nedbrydelige kulhydrater, danner du meget insulin, så blodsukkeret igen kan komme ned på et normalt niveau. Har du gennem længere tid forhøjede mængder af insulin i blodet øger det blandt andet risikoen for type 2-diabetes.
Musklerne
Sukker er nødvendigt for, at musklerne kan fungere. Og jo mere de arbejder, des mere forbrænder de.

Proteiner
Protein er et næringsstof som bidrager med energi til kroppen. Protein er kroppens byggesten og bruges primært til opbygning og vedligehold af kroppen.

Proteinindtaget består af ca. 16 % af den energi, der spises, og lever dermed op til de officielle anbefalinger.

Der findes ca. 20 almindeligt forekommende aminosyrer i protein. Ca. 10 er essentielle, hvilket betyder at de skal tilføres gennem kosten

Proteiner er kroppens byggesten. Proteiner er nødvendige for:

Knogler

Muskler

Bindevæv

Dannelsen af blodlegemer

Antistoffer

Immunsystemet

Hvad sker der, hvis vi ikke får proteiner nok?

Kroppen nedbryder proteiner fra musklerne hele døgnet, men når der er tilstrækkeligt med proteiner i maden, får vi samtidig opbygget proteiner. Derudover hjælper fysisk aktivitet til at bevare muskelmassen, når der er proteiner nok i maden. Hvis man i en længere periode ikke får proteiner nok, vil man miste muskelmasse. For ældre vil det eksempelvis betyde, at de kan klare færre ting og bliver måske plejekrævende, falder nemmere og får nedsat livskvalitet.

Kroppen har dagligt behov for 0,83 gram protein per kg kropsvægt til opbygning og vedligehold

Fedt
Fedt er et energigivende næringsstof - ligesom protein og kulhydrat. Det betyder, at du får energi til din krop ved at spise bl.a. fedtstoffer. Din krop har brug for en vis mængde fedt hver dag.

Fedt er en samlet betegnelse for de mange typer af fedtstoffer, der findes. Der er fedtstoffer i mange fødevarer, fx i kød- og mejeriprodukter, i det fedt, du smører på brødet, og i de madolier, som du bruger i madlavningen.

Fedt i kosten er livsnødvendigt, da det fungerer som en vigtig energikilde og sørger for vigtige funktioner i din krop, bl.a. opbygning af kroppens væv.

Fedt er også bærestof for de fedtopløselige vitaminer A, D, E og K. Nogle af fedstofferne er livsnødvendige, fordi vi kun kan få dem igennem visse fødevarer. De kan derfor ikke erstattes af andre typer fedt. Derfor er det vigtigt, at du er opmærksom på hvor meget og hvilken slags fedt, der er i din mad.

# data[].attributes.body
Da vi har Tove som vores borger i casen, har vi udregnet, hvordan kosten bør sammensættes specifikt for hende udfra hendes kropstilstand, og herefter sammensat vores bud på en personlig kostplan til hende.

Grundlæggende info:
Alder : 57 år
kg : 63 kg
højde : 1,60 m
Væskebehov :

63 kg x 30 = 1.890 ml
63 kg x 40 = 2.520 ml
Tove skal få mellem 1,9lt til 2,5 lt væske dagligt.
BMI:

65 kg / 1,60² m = 25,39 BMI
Tove har en BMI på 25 så hun er normalvægt.
Basalstofskifte:

65 kg x 100 kJ = 6.500 kJ dagligt
Energibehov

Vi vurderer at Toves aktivitetsniveau er på 3 pga. hendes sygdoms funktionsevne.
Derfor er hendes energibehov er:
6.500 x 1,7 = 11.050 kJ per døgn
11050 / 4,2 = 2.631 kcal
Måltidernes fordeling:

Morgenmad: 20%

= 2.210 kJ = 526 kcal

Mellemmåltid: 15%

= 1.658 kJ =  395 kcal

Frokost: 20-25%

= 2.210-2.763 kJ=526-658 kcal

Mellemmåltid: 15%

= 1.658 kJ = 395 kcal

Aftensmad: 15-20%

=1658-2.210 kJ=395-526 kcal

Mellemmåltid: 10%

= 1.105 kJ = 263 kcal

# data[].attributes.body
Hvad er diabetes?
Helt overordnet er diabetes en kronisk sygdom, hvor kroppen ikke kan kontrollere produktionen af insulin. Det giver forhøjet blodsukker samt problemer med at omsætte kostens næringsstoffer.
Hvad er insulin? Insulin er et hormon, der regulerer sukkeromsætningen i kroppen. I blodet hjælper insulin cellerne med at optage glukose.
Blodsukker
Kroppen kan ikke selv regulere blodsukkeret, når man er diabetiker. Hos en person der ikke har diabetes, vil blodsukkeret ligge inden for 4-8 mmol/l ("minimol pr liter"). Sådan et tal kaldes også "referenceværdier”. En referenceværdi er den værdi (ofte et interval), man sætter til at være normalt inden for noget - i dette tilfælde inden for hvilket interval ens blodsukker gerne skal ligge på.
Som diabetiker kan ens blodsukker både være for højt og for lavt.
Type 2 diabetes
80% af diabetikere har, ligesom Tove, type 2 diabetes. Denne type diabetes viser sig ofte i voksenalderen, men den er også begyndt at dukke op i blandt helt unge.
Når man har type 2 diabetes, har man insulinresistens, og derfor producerer man ikke nok insulin.
Symptomer på Type 2 diabetes:
- Tørst
- Hyppige vandladninger
-Svampeinfektioner
- Hyppige infektioner
- Langsom sårheling
Diabetikerens hverdag
Målet med behandling af diabetes 2 er at holde blodsukkeret så stabilt som muligt.
Diabetikere skal stikke sig selv dagligt med en nål, både for at måle blodsukkeret før måltider, samt indsprøjte insulin i kroppen, så deres blodsukker ikke løber løbsk.
De skal desuden tænke over, hvad de spiser, for ikke at påvirke deres blodsukker gennem kosten i al for høj grad. Det er derfor en god idé at undgå hurtige kulhydrater.

# data[].attributes.body
I forhold til vores borger Tove og hendes diabetes, er der et ekstra aspekt at tage hensyn til og tænke med ind i det samlede billede over hendes daglige livsførelse med diabetes - nemlig at Tove også har alzheimers.
Sammenhæng mellem diabetes og alzheimers
Nogle forskere mener, at der kan være en klinisk sammenhæng mellem alzheimers og diabetes. Der er forskellige teorier om, hvordan de to sygdomme kan være forbundet.
Èn teori er, at diabetes forøger risikoen for hjertekarsygdom, hvilket kan medføre "vaskulær demens". Undersøgelser peger på, at diabetes mere end fordobler risikoen for udvikling af vaskulær demens.
En anden  teori er, at eftersom alzheimers skaber ubalance i hjernens stofskifte, falder antallet af hjernens insulinreceptorer, og dermed hjernens evne til at reagere på insulin - ligesom man også ser insulinresistens hos diabetikere. Fortalere for denne teori omtaler alzheimers som "type 3-diabetes".
Sygdommene i praksis for Tove
Alzheimers medfører blandt andet, at Toves hukommelse er stærkt nedsat, og særligt går det ud over korttidshukommelsen. Hun kan stoppe op midt i "normale" dagligdagsaktiviteter, og undre sig over, hvad hun har gang i. I forhold til Toves diabetes, er det vigtigt at hun får målt sit blodsukker og taget sin insulin inden måltiderne. Tove skal have hjælp med dette, da hun ikke altid selv i er stand til at overholde dette ritual pga. sin alzheimers.

# data[].attributes.body
I forhold til Tove, og hendes forhold til kost og motion, fylder især kosten en betragtelig del i forhold til hendes velvære. Èn ting er, at den diabetiker-venlige kost forudsætter, at hendes sygdom ikke løber løbsk, men udover det "kliniske" aspekt, er kost også forbundet med følelser, minder og psykologi. For eksempel kan visse måltider tage os tilbage til vores opvækst eller understrege vores kulturelle identitet, og så er det også altafgørende, at maden ser indbydende ud. Desuden giver det også mening at tænke over hvordan maden bliver til, altså selve madlavningsprocessen, og hvordan denne også kan have gavnlige psykologiske effekter.
Derudover er motion også vigtig for Tove. Udover, at hendes vanlige gåture langs engen og ned til Brugsen er "god motion" i den fysiske forstand, stimulerer gåturen også Toves sanser med flot natur og fuglesang, og selv social stimuli ved at hun møder andre på sin gåtur, som man naturligvis hilser på, hvor hun kommer fra, som er det sønderjyske.

# data[].attributes.headline
Eksempel: Kost som fysisk, psykisk og socialt velvære

# data[].attributes.subject
Eksempel: Kost som fysisk, psykisk og socialt velvære

# data[].attributes.body
I forbindelse med sundhedsopgaven,  tilberedte jeg Toves frokost, som består af en salat af gulerod, broccoli, æble, persille, rødløg, granatæblekerner og valnødder, samt en dressing rørt af ymer og mayonaise. Dertil hører kødboller/"oksefrikadeller". Jeg vil nu uddybe, hvordan kost kan være kilde til både fysisk, psykisk og socialt velvære, vha dette måltid som eksempel:

Tanken bag dette måltid er, at det er rigt på næringsstoffer og vitaminer - hvilket øger vores sundhed at spise, og derved bidrager til det fysiske velvære - samt farverigt, sprødt og indbydende, lavet med sæsonens ingredienser (Måske har Tove et æbletræ i haven?). Det er æstetisk behageligt at se på, og dette kan bidrage til det psykiske velvære og gøre os sultne.
Kødbollerne, som bliver tilberedt i ovnen, er en god kilde til protein, og lavet med oksekød med lavt fedtindhold. Der er finthakket forårsløg i, hvilket giver dem en dejlig frisk smag. De kan varieres som man vil. Jeg krydrer dem selv med chilipulver, krydderiblandingen 'ras el Hanout' og paprika - men det er måske for eksotisk til Toves smag. I så fald kan familien selv putte krydderier i, som de godt kan lide - og dermed kan deres egne præferencer komme til udtryk.
Manden og/eller Toves børn vil let kunne forberede dette måltid aftenen før/om morgenen (det skal gerne stå og trække i køleskabet et par timer), og Tove kan formentlig godt hjælpe lidt til med noget af det - derved er der potentiale for en social proces omkring dét at tilberede måltidet. Eksempelvis har hun måske lavet frikadeller nok gennem sit liv til at huske æg, mel og mælk til kødbollerne.

# data[].attributes.body
SSA'en hjælper Tove med at udarbejde en indkøbsseddel. I forhold til kost spørger Tove fx hvilket brød hun skal være for at være sund. SSA'en er jo ikke en diætist, men har noget grundlæggende viden med sig omkring kostfiberindhold i brød, og foreslår Tove at vælge rugbrødet.
Hun opfordrer også Tove til at købe nogle ekstra nødder som snacks. Selvom nødder har mange kalorier i sig, indeholder de sundt fedt og er gode for helbredet i moderate mængder. Der er heller ikke mange kulhydrater i, og derfor gode til diabetikere.
Vigtigst af alt er dog, at indkøbene baseres på Toves egne præferencer. SSA'en manipulerer eller tvinger ikke Tove til at købe noget bestemt bare fordi SSA'en synes at det er en god idé. For uanset hvad, skal borgerens egne behov og præferencer respekteres.

# data[].attributes.headline
Sammenhæng mellem BMI og type 2 diabetes

# data[].attributes.subject
Sammenhæng mellem BMI og type 2 diabetes

# data[].attributes.body
Her ses en graf, der viser sammenhængen mellem den relative risiko for at udvikle type 2 diabetes, og en persons BMI (bodymass index).
Diabetes kan være både genetisk betinget og livsstilsrelateret. I forhold til livsstil spiller en persons BMI ind som faktor for, hvor stor risikoen er for at udvikle type 2 diabetes. Jo højere BMI, des større risiko for type 2 diabetes er der - og når en person er fed, dvs. har en BMI over 30, øges risikoen markant. Undersøgelsen der vises her, er lavet med kvinder mellem 30-55 år.