# data[].attributes.body
Vähälumisina talvina norpille kolataan apupesiä.
Monet eri järjestöt, kuten WWF viestii saimaannorppien uhista yrittäen saada ihmiset tietoisiksi asioista ja tekee yhteistyötä yritysten kanssa vaikuttaen samalla päätösten tekoon.
Itä-Suomen yliopiston saimaannorppatutkimusta rahoitetaan myös eri tahoilta. He mm. laskevat norppien pesiä ja poikasia. Jokainen voi myös ryhtyä "saimaannorppa kummiksi" eli lahjoittamaan kuukausittain valitsemansa rahasumman saimaannorppien hyväksi.

# data[].attributes.body
Saimaannorppa on erittäin uhanalainen.
Norpilla on kapea perimä, koska niitä on vähän ja esimerkiksi perinnöllisten sairauksien riski kasvaa.
Niiden elinympäristö Saimaan vesistö on hylkeelle pieni ja eristyksissä oleva alue, joka on altis ihmisten tai ilmastonmuutoksen aiheuttaville ympäristökatastrofeille.

# data[].attributes.body
Kuva suurenee napauttamalla

# data[].attributes.body
Trofiatasoltaan saimaannorppa on toisen asteen. kuluttaja.

# data[].attributes.body
Saimaannorppa on toisenvarainen, sillä se ei pysty itse tuottamaan tarvitsemaansa energiaa.

# data[].attributes.body
Saimaannorpan elinalue kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen. Suomessa on väli-ilmasto. Korkeiden mäntyjen ja kuusien helmassa talvet ovat pitkiä ja kylmiä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Saimaannorppa tarvitsee edelleen apuamme! Liity sen kummiksi jo tänään: http://wwf.fi/norppakummiksi/ Videolla esiintyvä saimaannorpan kuutti sai nimekseen Valavatus (savolainen nimitys lumensekaiselle, valkealle jäälle). Vuoden 2014 talvi oli Saimaalla vähäluminen ja Valatus syntyi jäälle ilman lumipesän suojaa. Poikkeuksellisen sisukkaana se kuitenkin selviytyi välttyen paleltumiselta ja pedoilta.

# data[].attributes.body
Pöytävieraissuhde on kahden eliölajin välistä vuorovaikutussuhdetta, jossa toinen (pöytävieras) hyötyy esimerkiksi ravinnon tai suojan muodossa, mutta se ei vaikuta toiseen eliöön (isäntään). Jotkin raadonsyöjät tai linnut voivat syödä saimaannorpilta ylijääneet kalan tähteet.

# data[].attributes.body
Mutualismi on symbioosia lähempi tai löyhempi suhde.  Saimaannorppa ja sen suolistossa olevat bakteerit ovat yksi esimerkki tällaisesta suhteesta. Bakteerit hajottavat norpan ravintoa pienempiin verenkiertoon imeytyviin osiin.

# data[].attributes.body
Loinen eli parasiitti on eliö, joka elää toisen eliön kudoksissa, iholla tai turkissa aiheuttaen vahinkoa isäntälajille. Saimaannorpalla on tavattu vain pari harmitonta loista, joita ovat suolistossa sijaitseva väkäkärsämato ja turkissa oleva hyljetäi.

# data[].attributes.body
Ahvenen ja saimaannorpan välillä on peto-saalissuhde. Tällainen lajien välinen suhde voi näkyä säännönmukaisena kannanvaihteluna, jossa pedon kanta seuraa saaliin kantaa viiveellä ja alhaisemmalla tasolla. Ahvenen ja saimaannorpan välisessä suhteessa ahven ei hyödy. Saalistaminen on pedon elinehto.

# data[].attributes.body
Ihmisen ja saimaannorpan välillä esiintyy kilpailua, sillä ne kalastavat samoilla vesillä.

# data[].attributes.body
Kyllä, sillä saimaannorpat reagoivat helposti ympäristön muutoksiin.

# data[].attributes.headline
Tekijöitä, jotka rajoittavat saimaannorpan lisääntymistä ja leviämistä.

# data[].attributes.subject
Tekijöitä, jotka rajoittavat saimaannorpan lisääntymistä ja leviämistä.

# data[].attributes.body
Ilmastonmuutos ja lajin eristyneisyys.

# data[].attributes.body
Abioottiset tekijät: Keskilämpötilan kohoaminen muuttaa lajin elinympäristöä. Saimaan jääpeitteen vähetessä saimaannorppien lisääntyminen vaikeutuu. Norppa synnyttää kuutin lumipesään, joka suojaa poikasta kylmyydeltä ja pedoilta. Kuutti altistuu helpommin kylmyydelle, kun säätila vaihtelee vesisateesta jäätävään lumisateeseen.

Bioottiset tekijät:
Ihmisen aiheuttamat häiriöt vaikeuttavat pesintää. Jos imetys häiriintyy kuutin rasvakerros ei kehity normaalisti. Tällöin se on altis esimerkiksi sääolosuhteille. Vieroitusiässä esiintyvä alipainoisuus kasvattaa kuuttien riskiä kuolla kalapyydyksiin. Ilmastonmuutoksen aiheuttamien vesiekosysteemien ravintoverkoissa tapahtuvien muutosten myötä ravinnon saanti voi hankaloitua. Ilmaston lämpeneminen voi lisätä myös loisten ja tautien esiintymistä norpan elinympäristössä.

# data[].attributes.body
Saimaannorppa elää makeissa järvivesissä ja käyttää ravinnokseen kaloja. Ekolokero on kapea, koska lajia elää vain Saimaalla. Saimaannorppa on uhanalainen. Jos Saimaalla tapahtuisi jokin ympäristökatastrofi se voisi hävittää koko lajin sukupuuttoon.

# data[].attributes.body
8000 vuotta sitten, jääkauden päättyessä, Saimaannorppa jäi eristyksiin Suomeen. Sopeutuessaan sameavetiseen ja sokkeloiseen Saimaaseen
sen aivot ja silmät kehittyivät suuremmiksi kuin lähisukulaisillaan.
Saimaannorppa on sopeutunut elämään alueella, jossa talvet ovat kylmiä ja pitkiä. Talveksi norppa kasvattaa talvikarvan ja rasvakerroksen. Talvisin norpat viettävät aikansa tekemässään lumikinoksessa pitäen kuitenkin vesireitit sulina.

# data[].attributes.body
Abioottiset ja bioottiset ympäristötekijät määrittävät yhdessä eliön ekolokeron.

# data[].attributes.headline
Abioottiset eli elottoman ympäristön tekijät

# data[].attributes.subject
Abioottiset eli elottoman ympäristön tekijät

# data[].attributes.body
Veden laatu
Rantojen geologoia
Lämpötilat
Veden korkeuden vaihtelut
Tuuliolot
Lumen ja jään paksuus

# data[].attributes.headline
Bioottiset eli elollisen ympäristön tekijät

# data[].attributes.subject
Bioottiset eli elollisen ympäristön tekijät

# data[].attributes.body
Ravinto
Lisääntymiskumppanit
Kilpailijat
Pedot
Loiset
Ihmiset

# data[].attributes.body
https://images.app.goo.gl/szbVsHnV4vYeiELr8
Video: https://www.youtube.com/watch?v=tzvgvz-KiEg

# data[].attributes.body
Kartta suurenee napsauttamalla.

# data[].attributes.body
http://www.hitohyva.fi/norppapora-ja-15-muuta-jannittavan-kiinnostavaa-tietoa-saimaannorpasta-2/
http://www.tulvakeskus.fi/fi-FI/Luonto/Lajit/Lajit__EtelaSavo(32169)
https://wwf.fi/elainlajit/saimaannorppa/
http://www.metsa.fi/saimaannorppa/biologia
https://wwf.fi/elainlajit/saimaannorppa/

# data[].attributes.body
Norpilla on omat reviirinsä ja pysyvät lepokivensä, joilla ne makoilevat aurinkoa ottaen päivät pitkät. Aikuinen saimaannorppa on kotipaikkauskollinen.

# data[].attributes.body
Yksi tapa rajoittaa populaation kasvua liian suureksi.

# data[].attributes.body
Ihminen vaikuttaa norppien populaatioon muutenkin kuin ilmastonmuutoksen kannalta. Aikoinaan ihmiset metsästivät norpat melkein sukupuuttoon ja siitä lähtien ne ovat olleet suojeltuja uhanalaisia eläimiä. Tällä hetkellä norppa populaatio on noin 410 yksilön kokoinen. Kun norppien metsästys kiellettiin, suurimmaksi uhaksi nousivat kalojen pyydykset. Norpat ja etenkin pienet kuutit takertuvat helposti kalaverkkoihin ja katiskoihin. Myös lisääntynyt asutus ja mökkeily pienentää norppien elinaluetta. Pieni populaatio ja liian läheiset sukulaisuussuhteet aiheuttavat geeniperimän heikentymistä.

# data[].attributes.body
Ilmaston lämpeneminen on yksi suurimmista tekijöistä, joka vaikuttaa populaation kokoon.
Lumi ja jää ovat norppien populaation kannalta elintärkeitä, sillä norppa synnyttää poikasensa lumikinoksesta tehtyyn  pesään. Jos lunta ei ole riittävästi, eikä emo saa kaivettua pesää, kuutti on altis häirinnälle, kylmyydelle ja pedoille. Vähälumisina talvina vapaaehtoiset ihmiset kolaavat norppien pesintä-alueelle lumikasoja.

# data[].attributes.body
Toiminnallinen kokonaisuus, joka muodostuu samalla alueella elävistä eri lajien populaatioista ja niiden keskinäisistä vuorovaikutussuhteista.

# data[].attributes.body
Tarkoittaa saman lajin yksilöitä, jotka voivat lisääntyä keskenään.

# data[].attributes.body
Kuvaa eliön:
Toiminnallista asemaa Tehtävää ympäristössään Ympäristön hyödyntämistä
Sopeutumista

# data[].attributes.body
Saimaannorppia esiintyy ainoastaan  Suomessa, Saimaalla. Norpat viettävät suurimman osan (jopa 80%) elinajastaan  vedessä. Norpat käyvät maalla makoilemassa ja ottamassa aurinkoa. Norpat voivat olla sukelluksissa jopa 20 minuutin ajan.  Saimaannorpan biotooppeja ovat ranta- ja vesialueet.

# data[].attributes.body
Saimaannorppa on yksi maailman harvinaisimmista hylkeistä. Se on norpan alalaji ja relikti eli jäänne varhaisemmalta ajalta. Se periytyy eliölajista tai populaatiosta, joka on olosuhteiden muututtua jäänyt eristyksiin.