# data[].attributes.body
A város tele van kortárs (vagyis 1980-as) írásokkal, jelekkel, könyvekkel vagy képekkel, többnyire Leninnel és kommunista motívumokkal. Lenin nyilatkozatai és portréi találhatók gyakorlatilag mindenhol: a Kultúrpalotában, a hotelben, a kórházban, a rendőrségen, valamint az óvodában és az iskolában. A séta a városban olyan, mint egy utazás a múltba. Az egyetlen különbség, hogy egy árva lélek sincs az utcán, még a madarak sem csiripelnek.

# data[].attributes.body
Később a hatóságok úgy döntöttek, hogy a városnak örökre üresnek kell maradnia.
Prijaty napjainkban egy szellemváros. Annak ellenére, hogy senki sem él ott, megvan a saját bája és hangulata. Pripjaty nem úgy végezte, mint néhány környező falu, amit buldózerek temettek a föld alá. A falvak emlékét már csak az út mellett lévő táblák őrzik, az elhagyott falu nevével és térképével. Pripjatyot, valamint az egész 30 kilométeres tilalmi zónát a rendőrség és a hadsereg őrzi. Az állandó szolgálat ellenére nem tudták megakadályozni a rablást és fosztogatást. Főként 1991-ben, a Szovjetunió felbomlása után akadtak gondok, amikor a Csernobil zónát kevésbé őrizték. Pripjatyot teljesen kifosztották. Nem maradt egyetlen lakás sem, amit ne látogattak volna meg tolvajok, akik elvittek minden értékes tárgyat, amit találtak. A lakóknak 1987-ben lehetőségük volt arra, hogy visszatérjenek és pár holmijukat magukkal vigyék, de ismételten csak pár bőröndöt. Ezzel a lehetőséggel nem sokan éltek

# data[].attributes.body
Az állami tisztviselők később, a baleset napján még mindig nem figyelmeztették az 50 ezer lakost a radioaktív szennyezés veszélyére. Jód pirulákat sem biztosítottak nekik, amik segítettek volna a sugárzás hatásaival szemben. A baleset miatt a sugárzás szintje meghaladta a természetes szint ezerszeresét. Pripjaty evakuálására másnap került sor – 1986. április 27. délutánján vonattal, hajóval, de leginkább buszokkal. A lakosok csak a szükséges dolgokat vihették magukkal azzal a tudattal, hogy három nap múlva visszatérhetnek.

# data[].attributes.headline
A csernobili radioaktív felhő utazása a világ körül

# data[].attributes.subject
A csernobili radioaktív felhő utazása a világ körül

# data[].attributes.body
A csernobili robbanás a radioaktív anyagokat 1,5 kilométer magasságba emelte a levegőben. Ebben a magasságban a délkeleti szél a radioaktív felhőt egészen Skandináviáig vitte. A felhő elrepült Skandinávia fölött, majd újra Ukrajna felé fordult. A baleset napján a szél irányt változtatott nyugat felé. A második szennyezett felhő így repült Lengyelországon keresztül Csehszlovákiába, majd Ausztriába. Ott az Alpoknak ütközve visszarepült Lengyelországba. Ma úgy tudjuk, hogy nincs olyan hely a világon, ahol a csernobili radioaktív felhők ne lettek volna jelen. A szennyezett felhők körberepülték a világot.

# data[].attributes.body
Helyi idő szerint hajnali 1.24-kor, 40-60 másodperccel a kísérlet kezdete után két hatalmas robbanás következett be. Egyes vizsgálatok szerint az összes abszorbeáló rúd levétele a reaktor aktív zónájában, valamint a reaktor növekvő energiakapacitása miatt a robbanás elkerülhetetlen volt. Feljegyezések szerint az első robbanáskor a biztonsági rendszerek ki voltak kapcsolva, illetve üzemen kívül voltak. A radioaktív gőz és a hidrogén kombinációja felrobbantotta a reaktor 1200 tonnás reaktort tetejét, megsemmisítve a tetőt. Néhány másodperc múlva jött a második robbanás. Több független tanulmány szerint míg az első robbanás normális volt (kémiai), a második robbanás az égő neutronok gyors láncolatával a nukleáris robbanás jellemzőit hordozta magában, és csaknem 0,3 kilotonna erejű (kb. 300 tonna TNT-vel megegyező) volt. A szemtanúk szerint az első robbanást piros lángok, a másodikat pedig világoskék lángok követték, ami után egy gombafelhő emelkedett a reaktor fölé.

# data[].attributes.body
Április 26 végzetes éjszakáján egy kísérlet folyt, amely során a turbógenerátor egység inerciális tartományát teszteltéK.

# data[].attributes.body
A baleset 1986. április 26-án történt a csernobili atomerőműben. Ez volt az emberiség történelmében az addigi legnagyobb nukleáris energia katasztrófa. A robbanás a csernobili atomerőmű negyedik blokkjában történt, mindössze 120 km-re Ukrajna fővárosától, Kijevtől, közel a fehéroroszországi határhoz.