# data[].attributes.headline
4 מרחבי העבודה של המ

# data[].attributes.body
4 מרחבי העבודה של המורה

# data[].attributes.attachment_link.title
הזכות להרגיש

# data[].attributes.headline
חשיבה המצאתית שיטתית

# data[].attributes.body
חשיבה המצאתית שיטתית ( החסרה ועוד )

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מגזין מחקר.פיתוח.יזמות.חדשנות>השפעה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ב סוף שנות ה- 40 של המאה ה-20, גנריך אלטשולר, יהודי רוסי, חקר מאות אלפי פטנטים וגילה 40 תבניות חשיבה משותפות שעומדות מאחורי כולן. הוא איחד את כתבניות לשיטה שכינה TRIZ, ראשי תיבות של "תיאוריה לפתרון משימות הקשורות בהמצאות".

ד"ר רוני הורביץ, כיום ראש החוג להנדסה תעשייה וניהול במכללה האקדמית להנדסה בירושלים, יצר את קובץ דפוסי החשיבה- עקרונות משותפים.

הבאנו בפניכם סקירת מתודולוגיות מעשיות ליצירתיות שיטתית- מעשית.

החסרה

אם נסרוק מערכת שעובדת, נסתכל על כלל המרכיבים הכי מרכזיים שבה ונשאל עצמנו מה יקרה אם נוציא מרכיב מרכזי זה מהמערכת, האם נצליח לייצור משהו חדש שלא שמסוגל לעשות דברים חשבנו עליהם קודם? או שייעשו ביעילות רבה יותר?

מכונית ללא מנוע

משקפיים- מה יקרה אם נצליח למקם העדשות ללא מסגרת (הפתרון- עדשות מגע), כיצד נוצר הכספומט?- מהרצון לשחרר התלות בבנקים לשם פעילות הנוגעות לשירותים בנקאיים ומשיכת מזומנים.

חיבור

העיקרון מציע להוסיף תפקיד שונה לאחד ממרכיבי המערכת ובכך לקבל מוצר חדש בעל פונקציונליות משודרגת.

עפרון פשוט, הוסיפו לו מחק בקצהו ומתקבל מוצר בעל פונקציונליות נוספת להיותו מכשיר המשמש לכתיבה.

בגוגל חשבו לאפשר פונקציות נוספות לעדשות המשקפיים- לאפשר לעדשות לשמש גם כצג המספק נתונים. כזה המספק לעובדי ייצור, לוגיסטיקה ורפואה את הנתונים שהם צריכים בכל רגע בשטח.

חלוקה

עקרון החלוקה מציע לחלק את הבעיה או הנושא לכמה חלקים נפרדים. אולי כשהם יפעלו בנפרד יימצאו בהם יתרונות שלא יתאפשר למצוא במכלול השלם.

איקאה, נלחמה בתחרות הקשה בשוק הרהיטים על ידי כך, שבמקום למכור רהיטים בנויים ייצרה חלקי רהיטים באריזה פשוטה ונוחה קומפקטית להרכבה עצמית ובמחירים מוזלים.

על התראות צופרים אישיות שמעתם? בפיקוד העורף ניסו לפני מספר שנים (ניסיון שלא צלח בשל תקלות שימוש בטכנולוגיות) להפיץ ההתראות אזוריות המופעלות ע"י הצופרים בהתראות אישיות באמצעות הטלפון הסלולרי (מסר אישי).

הכפלה

העיקרון הבא לידי בבסיס ההכפלה, בא לידי ביטוי בהכפלת רכיב מסוים במערכת ועריכת שינוי קטן בו.

בעבר השתמשנו במגררת (פומפייה) חד צדדית שנדרש לייצב בידיים. כיום ניתן למצוא מגררת 4 כיוונית יציבה כשבכל צד שלה חורים בגודל אחר.

כשרוצים לראות על צג המחשב יותר מאפליקציה אחת בו זמנית, אפשר לחבר את המחשב לשני מסכים שונים ולעבוד על שניהם בו זמנית. חשבו על מברשת שיניים המצחצחת את השיניים משני צדיהם בו זמנית.

שבירת סימטריה

מציע לפתור את הבעיה על ידי הסתכלות על סיטואציה סימטרית בצורה מעט אחרת. כאילו היא מרכבת ממרכיבים שונים זה מזה. ואז, אולי ניתן יהיה לשנות את המאפיינים של חלק מהרכיבים וליצור מצב חדש.

דוגמא מלווה בסיפור קצר

פעם הביאו לספארי זוג היפופוטמים. על מנת לספק להם תנאי מחייה הולמים, בנו עבורם בריכה ביצתית, שהרי ידוע שהיפופוטמים מבלים מרבית שמנם בבריכת בוץ. אולם, הזוג נראה לא מרוצה. מתברר טמפרטורת מי הבריכה לא הלמו את צרכיהם. הדרך המקובלת להגיע לטמפרטורה הנכונה, היא זו של ניסוי וטעיה- לחמם את מי הביצה בכל פעם בטמפרטורה אחרת עד שתימצא זו הנכונה. המהנדס אליעזר במברג מהאוניברסיטה הפתוחה הציע לנצל טכניקת חוסר הסימטריה ע"י הצבת מספר גופי חימום בטמפרטורות שונות בביצה. ההיפופוטמים "הצביעו ברגליים".. וברור כי התרכזו בביצה במקום בה הטמפרטורה הייתה הנוחה והנעימה להם.

עיקרון ההיפוך

מציע להפוך את המצב. להפוך את האובייקט ברמה הפיסית או לחילופין להפוך את יחסי הגומלין בתוך המערכת. למשל- להפוך את החיסרון ליתרון.

להעמיד את בקבוקי הקטשופ "על ראשם" ובכך להקל על הוצאת הנוזל מהר יותר.

"מערכת בואש" שפותחה לפיזור הפגנות. מתיזה על המפגינים את הריח המצחין במיוחד שדבק בהם וגורם לבחילה, עי"כ לאנשים להתרחק ממנו וכך מתפזרות הפגנות כאמצעי ללא אלימות.

הוספת מימד

כשעומד בפנינו מוצר שטוח, דו ממדי, כדאי לחשוב איך נוכל להפוך אותו לתלת ממדי ובכך להוסיף לו פונקציונליות חדשה.

דוגמאות

שולי כביש צבועים צהוב, פעמים רבות אינם פונקציונליים לנהגים עייפים. בשנים האחרונות הופכים אותם לפסי הרעדה בעלי בליטות המרעידים את הרכב העובר עליהם ומסמנים לנהג לחזור לנתיב.

ספר עם איורים שטוחים הופך להיות מעניין יותר כאשר ציוריו הנם תלת ממדיים, הופכים הספר לתלת ממדי ומזמנים על חוויית הקריאה. שינוי זה גורם לילדים לרצות חוויה נוספת על הקריאה ומשמש גורם מוטיבציוני לקריאת הספרים.

בנוסף לששת עקרונות החשיבה ההמצאתית השיטתית שהבאנו למעלה, הנה שלושה עקרונות נוספים: אפקט מדיצ'י - מפגש בין דיסציפלינות צורת חשיבה ושימוש בעקרונות החוצים תחומי דעת
אפקט מדיצ'י, המכונה בשם זה על שמה של משפחת מדיצי שעושרה ותרומתה לאישים רבים מתחומי המדע והאמנות אפשרה להם מפגשים בין דיסציפלינות, ניטרלה את המחסומים המסורתיים שהפרידו בין הדיסציפלינות והתרבויות השונות ובכך אפשרה תחילתו של הרנסנס.

ג'והנסון, סופר שבדי אמריקאי, טוען בשבח המפגשים הבינתחומיים. לדבריו מפגשים בין דיסציפלינות מאפשרים לרעיונות לעבור מתחום דעת אחד למשנהו. הצטלבות תחומים ,דיסציפלינות, או תרבויות, מאפשרת שילוב מושגים ורעיונות קיימים לכדי רעיונות חדשים. לעתים הרעיונות היצירתיים מגיעים דווקא כשמישהו מתחום מסויים מתחיל לעסוק בתחום שונה לחלוטין.

שרבוט

בשרבוט משתמשים באופן מכוון בדימויים חזותיים במקום במילים. לפעמים משתמשים בשרבוט על מנת להציג בעיה, סוגיה, פתרון... לפעמים משרבטים להנאתנו.

בעת שימוש במילים מפעילים משלולים מסוימים במוח. כשעוברים לשימוש בדימויים ויזואליים מכנסים אלמנטים חדשים של הפתעה לתהליך החשיבה. השרבוט מסייע לרכז הקשב והמחשבה ולא אחת רעיונות חדשים צצים תוך כדי השרבוט.

שרבוט קבוצתי מהווה גורם בפיתוח יעילות מחשבתית ורעיונית (גוגל, פייסבוק, דיסני, וזאפוס משתמשים בשרבוט לפיתוח רעיונות חדשים. איכות השרבוט אינה נמדדת ביופיו אלא בספונטניות שלו אלא בתהליך החשיבה שהוא מעורר.

ניתוק -שהפתרון לפתע צץ...

כאשר סוגיה/ בעיה, מרכבת מדי ואיננו מוצאים לה פתרון באמצעות מתודולוגיות חשיבה שיטתיות, מחליטים לעתים "לעזוב" לותר, ואז אחרי זמן, אחרי פעילות אחרת, פתאום צץ פתרון/ רעיון שלא חשבנו עליו. אם זה בחלום, בהליכה, או בכל אמצעי אחר. ד"ר דייוויד רוק, המתמחה בחקר המוח חקר רגעי הארה שכאלו המרחשים במוח. לטענתו, המוח יכול לשמר מעט מאוד מידע. לעומת זאת כמות המידע שהחלק הלא מודע במוח מעבד כל שנייה גדול פי מיליארדים. מכאן, שתת המודע יכול לחפש במיליארדי זיכרונות פתרון לבעיה. הדבר דומה לדבריו, לחלימה בהקיץ, כשהמחשבות שלנו נודדות בקלילות ואנחנו כאילו מתבוננים בהן.

# data[].attributes.attachment_link.title
9 כלים לחשיבה שיטתית | מגזין מחקר.פיתוח.יזמות.חדשנות>השפעה

# data[].attributes.attachment_link.description
מותאם מתוך כתבה של רקפת תבור, מגזין EPOCH TIMES מרץ 2018 בסוף שנות ה- 40 של המאה ה-20, גנריך אלטשולר, יהודי רוסי, חקר מאות אלפי פטנטים וגילה 40 תבניות חשיבה משותפות שעומדות מאחורי כולן. הוא איחד את כתבניות לשיטה שכינה TRIZ, ראשי תיבות של "תיאוריה לפתרון משימות הקשורות בהמצאות".

# data[].attributes.attachment_link.title
טיפוח מוטיבציה פנימית ללמידה בבית הספר

# data[].attributes.attachment_link.title
פירמידת השיעור