# data[].attributes.body
Ene arengumappi retsensioon: Kokku 24 punkti
Sisu: kokku 9 punkti
Teemade esitamise põhjalikkuks, enamik teemasid on põhjalikult kajastatud andes hea ja sisuka ülevaade, mapis on läbivalt välja toodud mida õpiti, enamastik teemasid on reflekteeritud.
Vormistus: kokku 7 punkti
Enamik teksti on keeleliselt ja terminoloogiliselt korrektsed, vähesed vajalikud viited on lisatud, 1 - 2 pilti ja videot on kasutatud, mis haokuvad teemadega
Kujundus: kokku 8 punkti
Kujundus, värvikombinatsioonid, kirjastiil, joondus jms on lugejasõbralik,  teemad ja postitused on lihtsalt leitavad,  on kasutatud võimalusi teemade eristamiseks, kuid mitte alati.
Arengumappis on lisanud ka infot programmeerimise õpimise kohta, mis on huvitatud minule.

Rille arengumapp:  https://sites.google.com/view/informaatikamapp/avaleht

Huvitav minu jaoks oli postit: klikkeri alternatiiv, kus on info, mis on

programm kõige populaarsem viis hääletamiseks või küsimuste küsimiseks. Ja veel on mõned prograammid, millised ka kasutada. Tahaksin proovida.
Kairi digitaalne arengumapp: https://kairiinformaatika.weebly.com/blogi/category/qrkood

Siin ma leidsin endale huvitava teema: m-õppe kasutamine õppetöös,  siin on näide, kuidas see saab õppetöös kasutada, provvin ka.

Kristiina arengumapp: https://sites.google.com/view/digitaalne-arengumapp/enda-tehtud-%C3%B5ppevideo
Mulle meeldib  enda tehtud õppevideot, hea idee ja mõtte.

# data[].attributes.body
Kursuse käigus sain teadmisi liit- ja virtuaalreaalsuse kohta. Selle kohta, kuidas saate veebis ressursse koolis õppimiseks kasutada. Lisateave Linuxi opsüsteemi kohta. Väga huvitav teema on VOSK-ist.Huvitav lahendus haridusele. Ma tõesti loodan, et seda põhimõtet meie riigis arendatakse.

# data[].attributes.body
Koostades oma haridustehnoloogilist töökava koolis selleks õppeaastaks, mõtlesin kuidas oleks otstarbekam kolleegidele tuge pakkuda. See minu uus  töökoht sellest õppeaastast.

Kose Gümnaasium: https://kose.edu.ee/

Mulle sobisid kaks varianti: individuaalne nõustamine ning nõustamine väikestes rühmades. Sellest lähtuvalt planeerisin oma tööd meie koolis olemasolevate ainesektsioonide lõikes: Igale ainesektsioonile esialgu planeerisin ühe kuu, mille jooksul külastan valitud ainesektsiooni kuuluvate õpetajate tunde eesmärgiga kaardistada õpetajate endi digipädevusi ning tutvuda nende õpetamis stiiliga selleks, et pakkuda neile sobivaid  ja tõhusaid IKT vahendeid. Seejärel, lähtuvalt kaardistamise tulemustest, viin läbi koolituse mitme seminari näol, mille jooksul tutvustan kolleegidele valitud rakendusi ja õpetan nendega tööd tegema. Koolituse lõppedes, külastan jälle tunde selleks, et vaadata kuidas õpetaja oma uute teadmistega toime tuleb, kas vajab abi ja edasist nõustamist, kas üldse kasutab omandatud materjali või mitte.

Enda suurimaks edu-elamuseks oma töös seoses haridustehnoloogia ja taristuga hetkel pean seda, et koolis on aru saadud et haridustehnoloog on vajalik ning lähtuvalt sellest on loodud ka ametikoht.

Enda suurimaks väljakutseks HT rollis oma koolis on see, et minu töö muutuks kooli igapäevase õppetöö lahutamatuks osaks ning et need õpetajad, kes hetkel veel kardavad IKT kasutamist oma tundides, muudaksid oma meelt ja leiaksid, et tegelikult eesmärgipärane ja väljundile orienteeritud IKT kasutamine tunnis on huvitav, kerge ja tõstab ka õpilaste õpimotivatsiooni.

Haridustehnoloogi roll asutuses – kas haridustehnoloog oli asutuses projektide läbiviija, infojuhi, nõustaja, koolitaja vms rollis. Too näiteid haridustehnoloogi tegevustest erinevates rollides.

Haridustehnoloogi ülesanneteks on koolis tehniliste vahendite haldus ja selle koordineerimine; õppejõudude nõustamine ja toetamine tehniliste vahendite ja õpikeskkondade kasutamisel ja e-kursuste loomisel; õppijate toetamine õpisüsteemide ja -keskkondade kasutamisel; välis- ja siseveebi haldus; postiloendite haldamine. Haridustehnoloogi tööd analüüsides võib öelda, et eelkõige on tema töö õppejõudude nõustamine ja toetamine ning minimaalne tema panus õppekavade sisulisse rakendumisse. Senise kogemusena on eelkõige tulnud toetada õppejõudusid e-kursuste ja õpiobjektide loomisel, aidata luua erinevaid teste (eksamiteks, kontrolltöödeks) ning viia läbi individuaalseid nõustamisi õpisüsteemide kasutamiseks.

Kasutusel olevad õpikeskkonnad, vahendid, süsteemid – milliseid õpikeskkondasid, erinevaid tehnoloogilisi vahendeid ja süsteeme haridustehnoloog oma töös kasutab. Too näiteid tegevustest erinevate tehnoloogiate puhul.

Nõustamistehnikad – milliseid nõustamistehnikaid kasutatakse antud organisatsioonis; milline on tavaline praktika ja millele erinevate nõustamistehnikate kasutamised võivad viidata.

Haridustehnoloogia rakendamisega/kasutamisega seotud arenguvõimalused praktikakohas.

Arenguvõimalustena tõi haridustehnoloog välja õppejõudude toetamise ja motiveerimise e-kursuste, e-toe ja õpiobjektide loomiseks ning koolituste korraldamise õppejõududele ja vajadusel ka üliõpilastele (õpikeskkondade ja õpisüsteemide kasutamine).

# data[].attributes.body
Linuxi suureks eeliseks on see, et see on vaba tarkvara ega vaja suuri riistvaralisi võimalusi. Kuid seal on miinus. Linuxis ei leia te suurt arvu Windowsiga programme. Ja koolides töötamiseks on vaja mitmesugust tarkvara.

# data[].attributes.body
Oli tehtud õppevideo teemal: põhilised ohutusnõuanded Internetis.
Video loomisel ja redigeerimisel kasutati selliseid programme nagu Adobe Premier CS6 ja Bandicam

# data[].attributes.headline
IoT postitus. Kuidas saaks õppetöös kasutada?

# data[].attributes.subject
IoT postitus. Kuidas saaks õppetöös kasutada?

# data[].attributes.body
Tänu asjade internetile võivad passiivsed sisustuselemendid nagu tahvel ja kirjutuslaud muutuda intelligentseteks abilisteks. Erinevaid õppekeskkonda moodustavaid objekte ja rakendusi saab programmeerida sõltuvalt ülesandest teatud viisil, näiteks - omandada teatud füüsiline oskus, õppida paralleelselt kolme võõrkeelt, õppida teatud materjali jne. Seda saab programmeerida nii, et see aitab keskenduda õppimisele, kõigi tähelepanu kõrvalejuhtimise keelamisele või töö stimuleerimisele ühe või teise väikese (või globaalse!) Saavutuse jaoks mõeldud boonustega.

Näiteks:

Tehisintellekti süsteemid nõustamisteenuste ja otsuste tugisüsteemide kujul.

Elektroonilised käevõrud osalemise kontrollimiseks ja individuaalsete ülesannete vastuvõtmiseks.

Pea peal olevad sensorid, jälgides õpilaste ajutegevust.

Meeskonnatööks puuteekraaniga "nutikad" töölauad.

Elektroonilised tahvlid.

Virtuaalsed vaatajaskonnad.

Elektroonilised päevikud.

Klassiruumides olevad kaamerad, mis edastavad loengud veebis.

Robotid.

# data[].attributes.body
Plickers on mugav rakendus õpilaste teadmiste kiireks hindamiseks kohe tunnis. Terve klassi saab üle vaadata vaid poole minutiga. Kõik, mida vajate, on trükitud lendlehed iga klassi õpilase jaoks ja oma telefon või tahvelarvuti (õpilased seda ei vaja).
Igal õpilasel on oma kaardinumber, mis kuvatakse hiljem Plickersi loodud kaardil. Igal õpilasel on oma isiklik kaart.

Rakenduse plussid

Täisklassi kaasamine

Hääletuse anonüümsus

Suutmatus vastust parandada pärast küsimuse vastuvõtmist.

Kuid on ka puudusi:

Kui kood kogemata uuesti kaamerasse siseneb, on vastust võimalik uuesti lugeda.

Rakendus koormab tugevalt nutitelefoni - kui veedate rohkem kui 1 õppetund järjest, taaskäivitage rakendus, et telefoni mälu vabastada ja külmumist vältida;

Teabe lugemine võtab rohkem aega kui laps teeb otsuse;

# data[].attributes.body
1.http://qrcoder.ru/code/?Lahendage+v%26%23245%3Brrandid%0D%0A3+%2B+5x+%3D+13%0D%0A7+%2B+2x+%3D+17%0D%0A9+%2B+4x+%3D+21&4&0
2.http://qrcoder.ru/code/?https%3A%2F%2Fh5p.org%2Fh5p%2Fembed%2F687721&4&0
3.http://qrcoder.ru/code/?https%3A%2F%2Fyoutu.be%2FfGFgapVAFak&4&0

# data[].attributes.body
Lisati link huntide esitlusele. Loodan, et keegi
huvitub.

https://h5p.org/h5p/embed/687721

# data[].attributes.body
Iga eksponaadi lähedal pange üles infostendid, millel tahvelarvutid seisavad ja tahvelarvuti kaameraga näitusele suunates võiks ta näidata sisemisi seadmeid, kuidas arvutusprotsessid käivad ja kuidas neid kirjeldab teadustaja hääl (seda näitaks liitreaalsus). Vaja keele valimise oskust.
Teine võimalus pole stendide seadistamine, vaid liitreaalsuse ja kõrvaklappidega tahvelarvutite väljaandmine.

# data[].attributes.body
Palun leidke rakendused, mida saaks kasutada VOSK lähenemisega (Android seade, Apple seade ja brauser):

1. esitluste tegemiseks

2. teadmiste kontrollimiseks (Kahooti mitte valida)

3. rühmatööks

Vastused

1.Microsoft Office Mobile ( Android ja iOS) Brouseris saame kasutada MS Office 365
2.Google forms(kõik platformid)
3. Rühmatööseks saame kasutada Google'i teenuseid, kuna kõik sinna kuuluvad rakendused saavad kasutada jagatud juurdepääsu.(Kõik operatsionisüsteemid)

# data[].attributes.body
Mida soovitaksite Raatuse Koolile paremaks infotehnoloogiliste vahendite kasutuselevõtuks?
Mulle meeldis kõik, mida ma näinud. Raske õelda, sest ma tean, et Raatuse kool saab ligi 200 000 euro eest IT-vahendeid
Raatuse koolile IT-vahendite ostu hanke võitis Skarcon OÜ, kelle pakkumuse kogumaksumus oli 198 933 eurot.
Loe lähemalt: https://tartu.postimees.ee/4438043/raatuse-kool-saab-ligi-200-000-euro-eest-it-vahendeid
Arvan, et nendel on võimalus rohkem e-vahendeid tundides kasutada, näiteks e-opik, e-koolikott, foxcademy, moodle.

Milliseid infotehnoloogilisi vahendeid nägite Raatuse Koolis?

Kaasajastatud riist- ja tarkvara

kaasaegne, uuendatud arvutipark

kaasaegsed, uued digiseadmed (võrguprinter, -koopiamasin, tahvlid, projektor jm)

korrastatud sisevõrk

arvutite kaughaldus

kasutusel ühtne operatsioonisüsteem Windows 10

kooli domeen varskakool.ee, e-posti juurutamine

kaasaegne, informatiivne koduleht

käideldavuse (töökindluse) ja turvalisuse tõus

Mida võtaksite Raatuse Koolist üle enda kooli?
Märkasin, et terve kool on kaetud uusima põlvkonna kiire Wifi-võrguga
ja välisühenduse kiirust on tõstetud, võimaldades terve koolipere samaaegset intensiivset võrgukasutust, eraldi
alamvõrgud on rajatud õpetajatele, õpilastele ja kooli külastajatele.

Kuidas on korraldatud infotehnoloogiliste vahendite kasutamine selles koolis?
Koolis on kaks infotehnoloogid, kelle ülesandeks on aidata õpetajatel klassiruumis elektroonikaseadmeid kasutada ning varustuspargi teenindamise eest vastutab eraldi ettevõte. Kool kasutab mitmesuguseid infosüsteeme, näiteks stuudium ja moodle. Nende süsteemide kasutamiseks on õpilastele ja koolitöötajatele loodud individuaalsed kooliprofiilid.

# data[].attributes.headline
Virtuaalreaalsuse postitus. Kuidas saaks õppetöös kasutada?

# data[].attributes.subject
Virtuaalreaalsuse postitus. Kuidas saaks õppetöös kasutada?

# data[].attributes.body
Minu arvates saab virtuaalreaalsust tänapäeval koolides õppevahendina kasutada. Lubage mul tuua näiteid, füüsikas saate praktiliselt luua Faraday puuri või Teslo välguga ruumi. Samuti saavad lapsed õppida astronoomiageograafiat, kõike seda, mida nad varem olid piltidelt näinud, saab nüüd näha virtuaalreaalsuses.

# data[].attributes.headline
 Liitreaalsus. Kuidas saaks õppetöös kasutada?

# data[].attributes.subject
 Liitreaalsus. Kuidas saaks õppetöös kasutada?

# data[].attributes.body
Minu arvates ei suuda liitreaalsus tänapäeval oma potentsiaali täielikult ära kasutada. Esimene põhjus on seadme omaduste nõue. Teine põhjus, miks koolides pole seda tehnoloogiat võimalik kasutada, on kvaliteetse tarkvara puudumine. Põhimõtteliselt ei sobi turul olev tarkvara koolidele ja seda saab kasutada ainult meelelahutuseks. Võib-olla tulevikus, kui seda tehnoloogiat üsna tugevalt arendatakse, saab seda kasutada koolides näiteks keemia, füüsika ja bioloogia alal.

# data[].attributes.headline
Enda teadmiste/oskuste analüüs kursuse algul. Video.

# data[].attributes.subject
Enda teadmiste/oskuste analüüs kursuse algul. Video.

# data[].attributes.body
Tahaksin alustada, uue asju õppima!

# data[].attributes.headline
Teie arvamus, milline võiks välja näha kool 10 aasta pärast

# data[].attributes.subject
Teie arvamus, milline võiks välja näha kool 10 aasta pärast

# data[].attributes.body
Natalia Prishvitsyna ja Maie  Saareotsa paaristöö, KUHU EDASI?

Tehnoloogia muutub pidevalt, inimesed on aastasadu püüdnud tulevikku ette kujutada. Tavaliselt on raske midagi kindlat prognoosida, aga püüame siiski. Laias laastus  on võimalik ette näha kuhupoole tehnoloogia suundub, eriti lähiaastatel.

Info edastamine koolis

1. Info edastamine toimub ainult elektrooniliselt ja reaalajas, nt messenger. (e-post jääb tahaplaanile) Infot edastatakse  rohkem video ja audio formaadis, ei toimu kirjutamist vaid edastamine toimub kõne kaudu. Loodusainetes võiks ühe nupuvajutusega klassi ees olla hologramm nt. siilist või video siilist. Kasutatakse 3D pliiatseid - et õppida - vajavad õpilased  aina rohkem põnevust ja innovaatilisi lähenemisi.

2. Õpitava esitamine e-kontrollimine - toimub digitaalsete vahendite kaudu, suuline osa taandub. (paber jääb tahaplaanile, digivahendid esiplaanil)

3. Kuivõrd on kasutusel robotid?  Arvame, et roboteid väga palju ei kasutata. Ressursi puuduse tõttu. Mõned näited siiski on nt; igas klassis on robottolmuimeja.

4.  Milline roll on õpetajal?  Õpetaja roll muutub. Õpetaja on rohkem juhendaja, tuutor, või abistaja: rakendab õppeprotsessi planeerimisel ja läbiviimisel kaasaegseid tehnoloogilisi vahendeid.

Õpetaja:

eesmärgistab (ja viib õppijad eesmärgi taasloomise või aktualiseerimiseni),

loob organisatsioonilise (ajalis-ruumilise-isikulise) kava ja jälgib selle realiseerumist,

on metodoloog - jälgib rühmade mõttearengut, teeb suunavaid kommentaare ja üldistusi (ikka positiivses noodis),

kasutab oma tähelepanekuid nii klassi-rühma kui iga õpilase arengu täiustamiseks ja edasise arengu toetamise kavandamiseks.