# data[].attributes.body
Kilder:

https://snl.no/periode_-_geologisk_tidsavsnitt

https://www.nhm.uio.no/fakta/geologi/fossiler/faktablader/blad34.htm

https://no.wikipedia.org/wiki/Paleozoikum

https://snl.no/kambrium

https://no.wikipedia.org/wiki/Kambrium

https://snl.no/kambriske_eksplosjon

https://snl.no/ordovicium

https://no.wikipedia.org/wiki/Ordovicium

https://snl.no/silur

https://no.wikipedia.org/wiki/Silur

https://snl.no/devon

https://no.wikipedia.org/wiki/Devon_(geologi)

https://snl.no/karbon_-_periode

https://no.wikipedia.org/wiki/Karbon_(geologi)

https://www.nhm.uio.no/skoletilbud/undervisningsopplegg/hovedoya/geologi/urtid/ordovicium/

https://www.nhm.uio.no/skoletilbud/undervisningsopplegg/hovedoya/geologi/urtid/silur/

https://snl.no/tillitt

https://snl.no/perm#-Klima_og_bergarter

Bildekilder: https://www.nhm.uio.no/skoletilbud/undervisningsopplegg/hovedoya/geologi/urtid/ordovicium/

https://snl.no/kambrium

https://snl.no/silur

https://www.nhm.uio.no/fakta/geologi/fossiler/faktablader/blad_x05.htm

https://www.nhm.uio.no/fakta/geologi/fossiler/faktablader/blad_x03.htm

https://www.nhm.uio.no/fakta/geologi/fossiler/faktablader/blad_x02.htm

https://www.nhm.uio.no/fakta/geologi/fossiler/faktablader/blad_x04.htm

https://no.wikipedia.org/wiki/Perm_(geologi)#Dyreliv

https://www.nhm.uio.no/fakta/geologi/fossiler/faktablader/blad_x07.htm

https://www.nhm.uio.no/fakta/geologi/fossiler/faktablader/blad_x06.htm

# data[].attributes.body
Hvordan jorden så ut i Perm

# data[].attributes.body
Dimetrodon og Eryops som levde i tidlig Perm

# data[].attributes.body
Hvordan jorden så ut i Silur

# data[].attributes.body
Hvordan jorden så ut i Ordovicium

# data[].attributes.body
Hvordan jorden så ut i Kambrium

# data[].attributes.body
Hvordan jorden så ut i Devon

# data[].attributes.body
Noen dyr/arter fra Silur

# data[].attributes.body
Dette er en rekonstruksjon av dyrearten Anomalocaris canadensis som levde i midtre delen av Kambrium.

# data[].attributes.body
Perm eller permtiden er den yngste perioden i jordens oldtid. Perm varte fra 299 millioner år siden til 251 millioner år siden.

Starten av Perm ble dominert av blattopetra som er en fjern slektning til nå dagens kakerlakker. Bergartene dannet i Perm utgjør det permiske system også kalt permsystemet. En viktig bergart fra denne tiden er tillit, som er en dårlig blanding av grus, leire, sand og større steiner.
Platebevegelsene som begynte i Karbon fortsatte inn i permtiden. Laurasia som på den tiden besto av Grønland, Asia og Nord-Amerika ble forent med Gondwanaland, som besto av Sør-Amerika, Antarktis, India og Australia og dannet superkontinentet Pangea. Klimaet var tørt over mesteparten av kontinentet.

# data[].attributes.body
Perioden Karbon varte fra omtrent 359 millioner til 299 millioner år siden. Perioden har fått navnet sitt på grunn av store mengder karbon i form av steinkull i jordlagene fra perioden. Karbon deles inn i to epoker som kalles Mississippi og Pennsylvania, oppkalt etter to av USAs delstater.

Karbon begynte med at det lave havnivået fra Devon begynte å stige. At krypdyrene oppsto var en av de viktigste hendelsene i livets utvikling i Karbon. Den eksplosjonsartede utviklingen av plantene på land som skjedde i Karbon kan sammenlignes med den kambriske eksplosjons utvikling av dyreliv og dyregrupper. Det dannet seg hele skoger av karsporeplanter (mest bregner, sneller og kråkefotplanter).

# data[].attributes.body
Devon begynte for omtrent 416 millioner år siden og sluttet for 359 millioner år siden.

I perioden Devon gikk fiskene gjennom en periode med rask utvikling, og i slutten av Devon krøp de første virveldyrene på land. Det var rikt planteliv og vegetasjon på denne tiden i jordas historie, og de første primitive landplantene begynte å bli vanlige i tiden Devon. Disse plantene kalles psilofytter. I Norge finnes det fossiler av primitive planter, som f.eks psilofyttene. Devonsystemet utgjøres av bergartene som ble dannet i Devon. I Devon tros det at rød sandstein ble dannet.

# data[].attributes.body
Silur varte fra omtrent 444 millioner til 419 millioner år siden. Silur deles inn i epokene llandovery, wenlock, ludlow og pridoli.

Det finnes fossilrike bergarter fra Silur i Norge, spesielt i Oslofeltet. Bergartene som ble dannet i Silur danner silursystemet. I Silur var Jorden var helt annerledes fra hva den er i dag. Skandinavia, Canada og Australia lå i tropene, mens Sør-Amerika og Sør-Afrika mest sannsynligvis lå ved sydpolen og var dekket av store mengder is. Noen av de viktigste marine fossilene fra Silur er brachiopoder, graptolitter og koraller. Men det fantes også fisker og sjøskorpioner fra en senere del av Perioden. I slutten av Silur begynte også landplantene å utvikle seg.

# data[].attributes.body
Ordovicium er perioden i jordens oldtid som kommer rett er Kambrium. Ordovicium begynte for 488 millioner år siden og sluttet for 443 millioner år siden.

Perioden Ordovicium er oppkalt etter det keltiske folket Ordovices.
Det fantes fortsatt ikke liv på land i denne perioden. Bergartene som ble dannet i perioden Ordovicium danner det ordoviciske system. Det ordoviciske system omfatter mange fossilrike arter på alle kontinentene. I starten var den baltiske jordplaten og den laurentiske jordplaten atskilt av lapetushavet. Begge disse områdene lå langt i sør og i løpet av Ordovicium begynte lapetushavet å skrumpe inn. Landområdene på hver side av havet kolliderte, slik at en fjellkjede begynte å dannes mellom dem. I Nord- Europa er dette kjent som den kaledonske fjellkjede. Fossile morener fra Ordovoicium viser at slutten av perioden var en kald tid med flere istider.

# data[].attributes.body
Kambrium er den eldste perioden i jordens oldtid, som kalles Paleozoikum. Denne perioden skal ha vart fra 541 millioner år siden til 485 millioner år siden.

Kambrium perioden var svært viktig for livets utvikling på jorden. Bergarter som ble til i Kambrium danner kambriumsystemet, og bergarten sandstein var svært vanlig i denne perioden. I begynnelsen av Kambrium var det en stor økning i det biologiske mangfoldet på jorda. Dette kalles den kambriske eksplosjon. Selv om de eldste encellede livsformene er fra mer enn 3000 millioner år siden, er det få større fossiler man kan finne før starten av Kambrium. Trilobittene er kanskje de mest kjente kambriske fossilene. Disse var de første dyrene som etterlot seg tydelige fossilrester på grunn av sitt ytre skall. Det er ikke kjent fossiler fra noen organismer på land eller i ferskvann fra perioden Kambrium.