# data[].attributes.body
Teoretisk fantastisk at inkludere, men i praksis er det ikke altid muligt

# data[].attributes.body
Bedre til at tackle og anerkende LGBT og psykiske sygdomme

# data[].attributes.body
Umyndiggørelse forekommer også i situationer som ny på en arbejdsplads hvor ens intiativer kan blive mødt med modstand og man får at vide at sådan gør vi her

# data[].attributes.body
I nogen grad findes grupper eller situationer hvor eksklusion finder sted fra samfundets bærende fællesskab: f.eks. minoritets børn

# data[].attributes.body
Mennesker i sårbare situationer, kan risikere at blive umyndiggjort, og blive sat i en kasse. F.eks. kan en med en psykisk sygdom blive set som sin sygdom, frem for en person med en sygdom. Det samme kan ske for folk med handicap, eller sårbare ældre.

# data[].attributes.body
Palludan, C. (2012) Utilsigtet forskelsbehandling af etniske minoritetsbørn. I Liberg & Poulsgaard. (red) Forskning i pædagogisk praksis. Akademisk forlag. 1. udgave. (s. 70 - 94)

# data[].attributes.body
- Fælles interesse.
- Skaber fællesskab
- Relation på tværs af aldersgrupperne
- Lære at bearbejde sine nerver,
ved at få medansvar og være et forbillede for de yngre.
- Skaber selvtillid og positive selvbilleder.
- Skaber succesoplevelser.
- Ved at lave en anden aktivitet end fodbold, (cykling) inkluderer de alle på en anden måde, så alle har mulighed for at føle sig god til noget, samtidig med at hele fællesskabet bliver indraget.

# data[].attributes.body
Skolehjælpen fra Degnestavnen hjælper de unge med udvikling af deres sproglige kapacitet

# data[].attributes.body
Niels anerkender de unge og skaber relationer og tilbyder voksenkontakt

# data[].attributes.body
Visualisering: pointsystem.
Succes = positive selvbilleder

# data[].attributes.body
Degnestavnen forholder sig foreskrivende til dannelsesidealer - sammenfatter selv kundskaber, færdigheder, karaktertræk som man finder ønskværdigt at tilstræbe i det pædagogisk arbejde

# data[].attributes.body
Krøjgaard, K. (2016) Udvikling, relation og personlighed – et psykologisk perspektiv på pædagogik. I Graversen (red) Pædagogik. Introduktion til pædagogens grundfaglighed. Systime Profession.  (s. 85) Hans Reitzels Forlag.

# data[].attributes.body
- Socialisere og resocialisere
- Stern: Fremkaldt ledsager, hvilket Niels fremstår som for børnene.
(Krøigaard, 2016, s. 85)

# data[].attributes.body
Da drengene har mange arenaer de befinder sig i, i deres liv, ikke kun i Degnestavnen, er der tale om multisocialisering

# data[].attributes.body
”Den unges identitetsarbejde er spændt ud mellem indre og ydre betingelser og giver mulighed og begrænsninger for, at identiteten kan dannes, opretholdes og omdannes…”
(Brønsted, 2016, s. 47)

# data[].attributes.headline
Traditionelle tænkning vs. nuværende tænkning

# data[].attributes.subject
Traditionelle tænkning vs. nuværende tænkning

# data[].attributes.body
I traditionel tænkning er man opsat på at inkludere børn istedet for at fællesskabet inkluderer alle.

# data[].attributes.body
Hvis nogle af de 10 H’er  mangler, er pædagogens aktivitet uhensigtsmæssig, og pædagogen kan komme til at tabe børn undervejs og dermed ekskluderer dem utilsigtet.

# data[].attributes.body
Hvis barnet ikke deltager aktivt og diskret udelukker sig selv fra fællesskabet midt i en aktivitet, kan pædagogen uden at lægge mærke til det, få ekskluderet barnet eller børn utilsigtet.

# data[].attributes.body
Hvis man ændrer omstændighederne, enten ved at sætte forventningerne ned, eller lave tiltag som gavner alle, vil der ikke være nogen der udfordrer fællesskabet.

# data[].attributes.body
Begrebet socialisering betegner den proces, der former og danner individet, og som medfører en udvikling af de kompetencer, der skal til for at kunne mestre det nære samfund, som individet er en del af

# data[].attributes.body
Gennem dette fællesskab hvori individet gennemgår en proces og et resultat opnås en dannelse, samt socialisering på baggrund af påvirkningen og samarbejdet med den gruppe af individer man omgås

# data[].attributes.body
Dannelse og socialisering hænger sammen med inklusion ved at man inkluderes i et fællesskab, som er karakteriseret ved at man er til stede, aktiv deltagende, anerkendt og accepteret samt sikres læring og udvikling.

# data[].attributes.body
Lind, U. (2016) Den dannende og dannede pædagog. I Gravesen, D.T. (red) Pædagogik - Introduktion til pædagogens grundfaglighed. Systime profession. (s. 20 - 37)

# data[].attributes.body
Almene fællesskab: alle børn er til stede, deltager aktivt, anerkendes og accepteres samt sikres læring og udvikling gennem fællesskabet

# data[].attributes.headline
”Inklusion handler om alle børn, mere præcist om alle børns ret til at være en del af fællesskabet, altså det almene fællesskab.” (Bohr, 2016, s. 55.)

# data[].attributes.subject
”Inklusion handler om alle børn, mere præcist om alle børns ret til at være en del af fællesskabet, altså det almene fællesskab.” (Bohr, 2016, s. 55.)

# data[].attributes.body
Bohr, J. (2016). Inklusion - fællesskabets pædagogik. I D. T. Gravesen,  (red.), Pædagogik - introduktion til pædagogens grundfaglighed (s. 55-76). Hans Reitzels Forlag

# data[].attributes.body
Flyttes fokus fra at børn skulle adaptere sig til det aktuelle fællesskab til, at udvikle fællesskabets evne til at inkludere alle børn