# data[].attributes.headline
Laiskloom ehk laisik on väga aeglase eluviisiga taimedest toituv loom. Ta elab Kesk- ja Lõuna Ameerika vihmametsades. Laisikud jagunevad kahte perekonda, kaksvarvaslaisikud ja koolmvarvaslaisikud, kuid hoolimata sellest on kõigil laisikutel siiski 3 varvast. Laiskloomad võivad olla 60-80 cm pikad ja kaaluda 3.6-7.7 kg. Valisin laisiku, sest mulle meeldis see loom ühest multikast, sest ta oli nii naljakas oma aeglase eluviisi poolest.

# data[].attributes.subject
Laiskloom ehk laisik on väga aeglase eluviisiga taimedest toituv loom. Ta elab Kesk- ja Lõuna Ameerika vihmametsades. Laisikud jagunevad kahte perekonda, kaksvarvaslaisikud ja koolmvarvaslaisikud, kuid hoolimata sellest on kõigil laisikutel siiski 3 varvast. Laiskloomad võivad olla 60-80 cm pikad ja kaaluda 3.6-7.7 kg. Valisin laisiku, sest mulle meeldis see loom ühest multikast, sest ta oli nii naljakas oma aeglase eluviisi poolest.

# data[].attributes.body
Arti

# data[].attributes.body
Kameeleon ehk Chamaeleonidae on soomuseliste seltsi kuuluv roomaja.Ta muudab oma värvi vastavalt ümbruskonnale.Kameelleoni pikkus on sõltuvalt liigist 7-60cm.Ta silmadel on erakordselt suur vaateväli.Kameeleoni keel on pikem kui tema keha.Ta põhi söögiks on putukad

# data[].attributes.body
Kuido - Pangoliin

# data[].attributes.body
Kuido loom

# data[].attributes.body
Mõne inimese sõnul on see limane roosa kala veider ja koletu; teised ütlevad, et see on armas ja jumalik. Selle kala nimi on BLOBFIS !
See kala on avastatud 2003 aastal. Ta elab Austraalia kagurannikul, aga ka Uus-Meremaa vetes. Zelatiinse kummalise väljanägemisega kalad ujuvad veealuses piirkonnas, kus rõhk on 60-120 korda suurem kui merepinnal st väga sügaval. Sellel kalal pole täielikku luustikku ega lihaseid, samuti pole soomuseid, selleasemel on neil lõtv nahk.
Suurte silmade ja suure suu ja sibulakujulise peaga. Nad paljunevad  aeglaselt, samuti ka nende kasv ja vananemine on aeglane, nad võivad elada lausa 130 aastat.
Nende söögiks on krabid, hormaanid, merisiilikud ja limuskid. Nad istuvad ookeani põhjas ja ootavad kuni saak suhu sattub.
Neid on jäänud vaid ookeanidesse 420 isendit, ta pole söödav kala kuna liha on happeline. Tal pole hambaid ja ta ei hammusta seega pole ohtu inimesele.

# data[].attributes.body
Katta ehk kassleemur.
Mina valisin oma loomaks kassleemuri. Tema keha on halli-valgekirju ja tema sabal on 13 musta ja 12 valget triipu. Täiskasvanud loom kaalub 2,5-3,5kg. Keha pikkus on umbes 40cm aga saba pikkus 60cm. Kattad on kõigesööjad, kuid harilikult söövad lehti, puuvilju ja oksi, eriti tamarindipuu omi. Nad elavad Madagaskari lõunaosas.

# data[].attributes.body
Raagritsikas

Raagritsika kehapikkus on kuni 35 cm, sarnanevad oksaraoga. Olenevalt vajadusest on ritsikas kas roheline, pruun või hoopis hall. Öösel muutub raagritsikas tumedamaks, päevakuumuses läheb heledaks.
Raagritsikas sööb taimset toitu - lehti, mahlaseid varsi ning pungi.
Oma munad paigutab raagritsikas omapärasesse tünni. Kaane paneb veel peale. Koorumise järel tõstab vastne kaane üles. Ta ei erine millegi poolest oma emast. On vaid jupp maad emast väiksem.
Raagritsikat ei heiduta isegi jäseme kaotus. Ohu korral jätab ta jala ise maha. Äratulnud jalg või tundlaots taastub kiiresti.

# data[].attributes.body
Sajajalgne.

Sadajalgsed on hulkjalgsete alamhõimkonda kuuluv lühijalgsete klass. Nende keha moodustub paljudest lülidest, iga lüli külge kinnitub paar lülilisi jalgu.
Sadajalgseil on neli silma ning tugevad lõuad, mille abil nad püüavad putukaid, usse ja tigusid. Sageli elavad nad kivide ja sambla all.
Maailmas on umbes 2800 sadajalgsete liiki. Mõni troopikas elav liik on

# data[].attributes.body
"Yeti krabi"
Välimus:

Leitud krabi tuvastati valgete pimedate krabide perekonna järgi. Selle struktuur osutus pisut ebaharilikuks. Kui tema kaaskrabidel on tavaline anatoomia, see tähendab viis paari kõndivaid jalgu, siis süvamerekrabides muundatakse viies paar omapäraseteks lisaaineteks, mis asuvad suu lähedal. Oma välimuselt sarnanevad nad mingisugustele konksudele, millega eemaldatakse kogunenud toodang küünistest ja saadetakse suhu.
Leitud krabi kehapikkus oli 15 cm ja ta oli täiesti pime.
Elupaik:

Siiani on süvamere krabid avastatud ainult Vaikse ookeani äärest.
Eluviis:

Krabi elamise kohaks on ookeani sügavus, kuhu päikesevalgus ei tungi. Lisaks püüavad nad asuda lähedal mürgiseid gaase tekitavatele allikatele.

# data[].attributes.body
Minu loom on moolok.
Tema pikkus on 15-20 cm.
Ta elab 15-20 aastaseks.
Ta kaalub 70-95 g.
Tema kodu asub Austraalia kõrbes.
Tema toit on sipelgad.
Ta on tegelikult sisalik.
Ta jookseb kuni 60 km/h.

# data[].attributes.body
Fossa
Fossa elab Madagaskari saarel ja on saare suurim imetaja.Tema pikkus on 61–76 cm ja saba pikkus umbes 66 cm. Fossa kaalub 5,5–8,6 kg ja isased on emastest suuremad.Jalad on lühikesed, pikkade ja teravate sissetõmmatavate küünistega . Oma kehaehituselt ja üldilmelt meenutab fossa suurt kassi.Fossad eelistavad mägiseid vihmametsi ja varjulisi kohti. Nad tegutsevad ka puudel. Neid kohtab kuni 2 km kõrgusel mägedes.Öösiti ründab ta leemureid lausa puu otsas ja püüab muidki loomi, kaasa arvatud kodusea põrsad ja kanad.

# data[].attributes.body
Sinine viskaja konn (Dendrobates azureus)
Välimus - on väga atraktiivne, tume sinisel taustal on juhuslikult hajutatud väikesed musta värvi puktid
Pikkus - isane 4 cm ja emane 4,5 cm
Elupaik - eelistavad iga suguseid kivi hunnikuid turbulentsete jõgede ja kristallivoogude kallastel. Elavad Surinames, otse Prantsuse Guajaana ja Brasiilia piiril. Konnasid võib näha 400 meetri kõrgusel merepinnast. Eelistavad elada rühmades, sageli 50 isendit.
Toit - väikesed putukad
Kaal - umbes 8 g

# data[].attributes.body
Nokkloom
Pikkus on 60 cm
Kaal kuni 2,5kg
Elupaik: Austraalia, jõed ja ojad.
Toit : krabid,putukad,ussid.

# data[].attributes.body
TORUKOONU
Pikkus - 20 cm.
Kaal kuni - 30 g.
Elupaik -  Namiibia kõrb, see on Lõuna-Aafrikas.
Toit - putukad
Torukoonu avastati aastal 2006.
Ta näeb välja nagu londiga hiir.
Ta on pigem elevantide kui hiirte suguvõsast. Ta ladinakeelne nimetus on  Macroscelides micus. Ma avastasin torukoonu ajakirjast Minu Maailm.

# data[].attributes.body
Minu ja emme võileib koosneb Fazeri näkileivast, sulatatud juustust, hapuoblikast, sibulast, tomatist, kurgist ja astelpajust.
Joogiks on maitsevesi, mis koosneb kaevuveest, maasikast ja aselpajudest.
Pükstega võileib on emme tehtud ja seelikuga võileib on minu oma.

# data[].attributes.body
Sepik singiga ja paprikaga. Joogiks kakao.

# data[].attributes.body
Minu võileib on tehtud saiast,salatist,juustust ja tomatist. Kõrvele keedumuna ja troopiline joogijogurt.

# data[].attributes.body
Minu võileib on tehtud omaküpsetatud rukkileivast, peale määrisin ürdivõid. Leival on veel salatileht, kirsstomatit ja värsket kurki, kaunistasin törtsu hapukoore, enda kasvatatud tilli, basiiliku ja rohelise sibulaga. Joogiks on banaani-maasika-jõhvika smuuti. Maasikas ja jõhvikas ikka oma sügavkülmikust.

# data[].attributes.body
Minu võileib on tehtud täisterasepikust,hiinakapsas, lastevorst, juust, värske kurk, roheline sibul ja rukola. Joogiks kodune õunamahl.

Rasmus-Pikken

# data[].attributes.body
Võileib juustu, singi kirsstomatite ja oma kasvatatud rohelise sibulaga. Kõrval jõhvikamahl.
Head isu!

# data[].attributes.body
Minu võileib on imemaitsvast mitmevilja röstsaiast, peale määrisin võid, panin juustu ja kurki. Peale hakkisin enda kasvatatud sibulat. Emme võileib on pasteediga. Kõrvale joome astelapaju toormahla.

# data[].attributes.headline
Minu võileib koosneb tervislikust terasepikust, kurgist, juustust ja võileivad peal olevast tomatitest tehtud südamest. Joogiks klaas piima ja väike tervislik kaeraküpsis.

# data[].attributes.subject
Minu võileib koosneb tervislikust terasepikust, kurgist, juustust ja võileivad peal olevast tomatitest tehtud südamest. Joogiks klaas piima ja väike tervislik kaeraküpsis.

# data[].attributes.body
Isabel

# data[].attributes.body
Minu võileib koosneb leivast, juustust, vorstist, kurgist, tomatist, munast, lehtsalatist, redisest, rohelisest sibulast ja minu kasvatatud hernekasvust. Tegin kõrvale smuuti -õun, õunamahl, banaan, pirn, varsseller, astelpaju marjad ja chia seemned.

# data[].attributes.body
Minu tervislik muna võileib ja joogiks kurgivesi pohladega.Kasutasin enda kasvatatud sibula pealseid.

# data[].attributes.body
Minu võileib on tehtud rukkileivast, võist, salatilehest, lastevorstist, juustust, kurgiviiludest,  tomatist ja oma kasvatatud sibulast.
Joogiks smuuti mille koostis osad on: banaan, mustikad ja vaarikad.

# data[].attributes.body
Minu võileiva pealkirjaks on "Armastus käib kõhu kaudu"
Võileva valmistamiseks kasutasin järgnevaid toiduaineid:
Tallinna peenleib, Tere või Võideks, Rakvere ülesuitsutatud lastevorst, tomat ja kurk.
Kaunistasin taldriku jääsalati ja tomatiga.
Kõrvale jõin värskelt pressitud apelsini mahla.

# data[].attributes.body
Minu võileib
Teraleib, või, juust, sink, salatileht, kurk, redis, sibul (enda kasvatatud). Joogiks piim ja kõrvale veel paprikaviilud, lilled on silmale ilus vaadata.

# data[].attributes.body
01.04 sai mulda

# data[].attributes.body
Minu herned nädal aega hiljem.

# data[].attributes.body
Nadal aega kasvanud sibulad

# data[].attributes.body
Minu tomatid on natuke kasvanud juba istutatud 26.03

# data[].attributes.body
Lõpuks on küüslauk kasvama hakanud.

# data[].attributes.body
Meie sibulad ei taha kohe üldse kasvada. Kui teistel on ilusad suured, siis minu oma hakkab juba otsast kollaseks minema. Kaks tükki pole endiselt välja tulnud.
Sibulad on mulda pandud 28.märts

# data[].attributes.body
09.04 nädal hiljem- sibul on palju pikem, till ja basiilik on ka suuremaks kasvanud. Murulaugule vist ei meeldi potis kasvada ja arbuus ka veel passib mulla sees.
Minu basiilik, murulauk, till on istutatud 14.03 ja sibul on istutatud 28.03 ja arbuusil ei ole nina püsti, aga see on ka istutatud 28.03.

# data[].attributes.body
Sibul kaks nädalat (04.09), potti pandud 28.03.

# data[].attributes.body
Minu taime kasvatus. Sibulad 28.märts, suhkru herned külvatud 4. aprill (kohe kohe tärkamas). Ja lihavõtte muru.

# data[].attributes.body
Redis on hakanud kasvama. Istutatud 31.03

# data[].attributes.body
Mulda pandud 28 Märts

# data[].attributes.body
Herned
Mulda pandud 3 aprill.
Pilt ennem mulla peale panekut.

# data[].attributes.body
28.03
Rukola
Rasmus-Pikken

# data[].attributes.body
Tuli ka lõpuks välja.
Rasmus-Pikken

# data[].attributes.body
27.03
Rasmus-Pikken

# data[].attributes.body
Kuido herned, panime mulda 22.03

# data[].attributes.body
Teisel nädalal on sibul kasvanud jõudsalt ja hernes tuli lõpuks üles.

# data[].attributes.body
28.03 panime sibula ja küüslaugu mulda. Küüslauk ei tahtnud üldse nina välja pista. Jõulukaktus arvab, et on jõulud ja õitseb.

# data[].attributes.body
Vitamiinirikas sibul

# data[].attributes.body
Kirsstomat istutatud 26.03

# data[].attributes.body
Redis, sibulad ja till.
31.03 istutatud.

# data[].attributes.headline
Isabel pani mulda 30.03 oma herne, salati ja sibula

# data[].attributes.subject
Isabel pani mulda 30.03 oma herne, salati ja sibula

# data[].attributes.body
Minu basiilik, murulauk, till on istutatud 14.03 ja sibul on istutatud 28.03 ja arbuusil ei ole nina püsti, aga see on ka istutatud 28.03.

# data[].attributes.body
Meie panime mulda sibulad ja herned 28.märts.Sibulad on natukene kasvanud aga herned pole üles tulnud.

# data[].attributes.body
Meie panime kasvama sibulad 28.märtsil. Potis on tegelikult kolm sibulamugulat, kuid ainult üks on oma võrsed välja ajanud.

# data[].attributes.body
Sibulad
istutasin laupäeval, 28.märts

# data[].attributes.body
Sibulad
istutatud laupäeval 28.märts

# data[].attributes.body
Rasmus-Pikken
Seemned mulda pandud 28.03

# data[].attributes.body
Sibulapealsed
Rasmus-Pikken
Mulda pistetud 27.03