# data[].attributes.body
Skriv om Rosseau og hans verdenssyn.

Jean-Jacque Rosseau (28. juni 1712 - 2. juli 1778)
Schweizisk filosof i oplysningstiden

Påvirkede romantikkens filosoffer og forfattere
Kontroversielle tanker → nye tænkemåder + revolutioner

Udgivet bøger om børneopdragelse → mest kendt: “Emile” - tanke om at børn fødes lige og frie
Jean-Jaques Rosseaus fokus lå på frigørelsen af mennesket (frihed og menneskets frigørelse fra samfundets og normernes rammer) og menneskets basale frihed. Derudover er han meget glad for tanken om mennesket i naturens ånd.

Civilisationen er skadelig for mennesket, fordi mennesket ikke lever i en naturtilstand og fri tilværelse som de gjorde før i tiden, før mennesket udviklede fornuft og fik unødvendige behov, som medførte grådighed og magtsyge.

Lighed giver frihed

frihed kan ikke genskabes, men mennesket bør indrette samfundet, så alle oplever så høj en grad af frihed som muligt. Samfundets vigtigste opgave er gennem fællesskabet at sikre frihed, lighed og ejendom til alle.

Børn skal udvikle sig naturligt, hvilket betyder at forældrene skal påvirke barnets opvækst så lidt som muligt, og lade barnet udfolde sig naturligt gennem egne erfaringer.

# data[].attributes.body
“Encyklopædi, eller kritisk ordbog over videnskaberne, kunstnere og håndværkere”

Leksikonet blev udgivet mellem 1751 og 1772, med supplement og rettelser i 1772, 1777 og 1780. Den blev udgivet i en dansk version i Danmark i 1779.

Der er ikke én forfatter til den store franske encyklopædi, men der er mange forfatter, som hver skriver om et emne de er eksperter i for at få så meget og korrekt information som muligt. Det er kendetegnende for encyclopædier, da det er første gang der ikke er én, men en række af forfattere, som skaber et samlet værk.  De to tænkere der i 1745 lagde planen for værket, var Denis Diderot, som havde stor bred viden, som senere blev akkompagneret af matematiker Jean le Rond d'Alembert, som medredaktør.

Den store franske Encyclopédie er en samling med 17 tekstbind og 11 bind med kobberstukne plancher, som var den første moderne encyklopædi. Ordet Encyclopédie stammer fra det græske enkyklios paideia, som betyder almen dannelse. Der er senere blevet lavet andre encyklopædier, hvor nogle af de senere indeholder meget mere information om mange flere emner end den store franske gjorde.

Den er skrevet på baggrund af en moderne tanke om at alle mennesker uanset deres profession og plads i samfundet vil blive lykkeligere af jo mere kundskabsrige de er, da de dermed vil kunne tage nogle mere velovervejede valg og deltage politisk.

Den er opdelt vha. Sir Francis Bacons tredeling af menneskets sanser:

Memoire (hukommelsen)

Naturhistorie/Historie

Raison (fornuften)

Filosofi/Videnskab

Imagination (fantasien)

Kreativitet/Kunst

Modstand fra kirken og staten

I opløbet til og efter den store franske encyklopædis udgivelse mødte Diderot meget modstand, dels fra den konservative kirke og de statslige embedsmænd. Kirken og statens mænd var begge højtuddannede, som ikke ville lade sig udfordre på intellekt af almindelige mennesker.

Værket (Encyklopædien) havde ikke blot samlet den menneskelige viden men skildrede også samtidens videnskab, kunst og håndværk med illustrationer som var forholdsvist nyt i perioden.

Kilder
https://www.leksikon.org/art.php?n=4946
http://denstoredanske.dk/Kunst_og_kultur/Bog-_og_biblioteksv%c3%a6sen/Encyklop%c3%a6dier/Encyclop%c3%a9die
https://da.wikipedia.org/wiki/Encyclop%C3%A9die

# data[].attributes.body
Charles-Louis de Secondat Montesquieu (1689-1755), Frankrig

Han var fransk forfatter og politolog (statskundskab) og fortaler for magtens tredeling.

Baron i la Brède og président à Mortier i bordeaux.

“Når den lovgivende og udøvende magt er forenet i en og samme person eller et og samme regering, er der ingen frihed”

Han var kritiker af det franske enevælde, og gik ind for en styreform opdelt i 3 dele. Den lovgivende, dømmende og den udøvede.

Han var fortaler for ejendomsretten som en af de faktorer der gjorde mennesket frit.

Han mente at alle ting var lavet af regler eller love, der ikke har ændret sig.

Han mente at Englands regering var opbygget af en god model. De havde nemlig fordelt magten mellem kongen (der håndhævede lovene), parlamentet (der lavede lovene) og dommerne (der fortolkede lovene). Han kaldte denne ide for “magtadskillelsen”.

Han mente ikke, at alle mennesker var lige. Han mente at kvinder var svagere end mænd og at de skulle adlyde deres mænd, men samtidig mente han også at kvinder er kvalificerede til at være en del af regeringen og at deres mildhed og deres rolige væremåde, kunne lede til nogle gode beslutninger i regeringen.

Han godkendte slaveri.

Montesquieus tanker om staten, inspirerede mange demokratiske stater senere hen. Men hans idé kunne først ses i den amerikanske forfatning (1783).

# data[].attributes.body
Skriv de mest centrale ting ned om oplysningstiden som periode:

Temaer der gennemsyrer denne tid:

Liberalismen

Fokus på individet

Rettigheder

Viden

Spørgsmålstegn ved kirke

Frisættelse fra gamle traditioner

Adskillelse af kirke og stat

Individuel frihed (liberalisme)

Religiøs tolerance

deisme

Menneskerettigheder

Den videnskabelige revolution (den videnskabelige metode)

Europa 1690-1780

Den franske og amerikanske revolution

Oplysningstiden

I denne tid leder man efter en naturlig forklaring på fænomener.

Man begynder at ville oplyse den almene befolkning om naturens love, samfundets opbygning og mennesket. Desto klogere man var, desto større status havde man, videnskabsmænd lå derfor højt i samfundet. Man ønskede at retten til at søge viden blev lige for alle. Oplysningen skete oftes gennem tidsskrifter og leksika.

Oplysningstiden var en periode hvor man satte spørgsmålstegn ved alt; kirken, religion, videnskab, statsopbygning, rettigheder osv.

En masse nye grundtanker begyndte at spire, tanker om et mere demokratisk og liberalistisk samfund, såvel som stat. Individet er i fokus, interesser skal dyrkes, man skal tænke selv og folket skal have større indflydelse på statens virke.

Den franske revolution finder sted, hvor hele det franske kongehus bliver halshugget. Her opstår et af de første gennembrydende demokratiske samfund, som inspirerer den Amerikanske revolution og deres forfatning. Selve grundideen stammer fra filosoffen John Locke, som skriver om den liberalistiske tankegang.

# data[].attributes.body
Thomas Hobbes blev født i Wiltshire, og levede fra 5 April 1588 til 4 December 1679, hvor han døde i Derbyshire. Viden om hans barndom er sparsom. Hans mors navn er ukendt og hans far, Thomas Hobbes, overlod sine tre børn til andre. I en alder af fire blev Hobbes sat i skole ved Westport Kirke, så i skole i Malmesbury og derefter til en privat skole.

Hobbes har i sin filosofi fokuseret meget på politisk statslære, hvor udgangspunktet var menneskesyn. Hobbes definerer mennesket som et naturvæsen og ikke et samfundsvæsen. Dermed modsiger han sig en anden græsk filosof, Aristoteles’, og hans tankegang om, at mennesket er et Zoon Politikon (et samfundsvæsen). Hobbes tankegang går ud på, at han mener, at mennesker har egoistiske tilbøjeligheder. dvs. er selvinteresseret og at det er mest tilbøjeligt til at følge lidenskabens love. Thomas Hobbes har blandet andet også  bidraget til forskellige videnskabsområder, bl.a. historie, geometri, teologi, etik, filosofi, og fysik.

Han udviklede nogle centrale elementer i europæisk liberal tanke. Han producerede en bog, “Leviathan”, hvor han fremlagde sin teori om borgerlige myndigheder i forhold til den politiske krise, der var resultatet af krigen, samt skabte en objektiv videnskab om moral. Han skrev også i 1640 en kort afhandling kaldet Elements of Law, Natural and Politic.

Thomas Hobbes mente at alle mennesker stræber efter magt og viden. Dette var grundlaget til han ikke vil have et demokrati. John Locke havde helt modsat holdning til demokrati, da han mente at et samfund ikke kunne fungerer uden demokrati. Han ville ikke være under et andet menneskets vilje, men kun være regeret af naturlige love.

http://www.dandebat.dk/demokrati2.htm

https://da.wikipedia.org/wiki/Thomas_Hobbes

# data[].attributes.body
John Locke (1632 - 1704) var en engelsk filosof, læge og psykolog. I 1652 studerede han på Christ Church College, Oxford Universitet. I 1659 underviste han på Oxford University i moralfilosofi og klassiske sprog. Han var primært optaget af samfundsforhold og med erkendelsesteorien som arbejder med egenskaberne, ophavet og grænserne for menneskelig viden. Han er bl.a. anset for at være liberalismens fader.

I 1683 forlod han England og flyttede til Holland, pga. sine mange politiske uroligheder, og i 1689, efter den anden engelske revolution, vendte han tilbage tilbage til England. Også i 1689 offentliggjorde han sit filosofiske hovedværk “An Essay Concerning Human Understanding”. I 1690 udgav han sit politiske hovedværk “Two Treatises of Government” (sammenlagt var de to tekster to afhandlinger om statsstyre). Den anses for at være et af liberalismens klassikere, hvor han argumenterer imod at enevældens politiske magt stammer fra Biblen. Han mente at et lands myndighed, ikke lå i monarkiet, men lå hos folket (folkesuverænitet).

Han havde også en stor indflydelse på den amerikanske uafhængighedskrig.
Den amerikanske uafhængighedserklæring skulle både over for amerikanerne og for alverden retfærdiggøre kolonisternes oprør. Den bygger på tanker om almengyldige menneskerettigheder og ideen om folkesuverænitet og dermed folkets ret til at gøre oprør imod en tyranisk regering. Det var tanker, der i høj grad stammede fra den engelske forfatter John Locke.

Naturtilstanden, var en samfundstilstand uden nogen magt. Alle blev beskrevet som værende i en tilstand hvor alle er lige og frie. John Locke mente også at mennesket var underlagt naturtilstanden, men mente i stedet at mennesket var underlagt fornufts- og naturlove, som bestemmer at man ikke må skade andre. Den fortolkning ledte til hans holdning om det gode ved frihed fra staten (liberalisme).

Locke beskriver også en ret han kalder naturretten, som beskriver retten til liv, frihed og ejendom. Retten til liv beskriver retten til sit eget legeme, hvor man ikke kan sælge sit legeme eller gøre sig til slave, dog ytrer han at enhver har ret til frugten fra eget arbejde.