# data[].attributes.attachment_link.title
Silkeborg_sektorplaner - Varmeplan 2011-2020 - Silkeborg Kommune

# data[].attributes.attachment_link.description
Varmeplan for Silkeborg Kommune 2011-2020

# data[].attributes.attachment_link.title
Varmeprocess fra produktion til kunderne | Silkeborg Forsyning

# data[].attributes.attachment_link.description
Silkeborg Forsyning - Vand, spildevand, fjernvarme, genbrug og affald

# data[].attributes.body
Estimer længden af fjernvarmenettet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Silkeborg_sektorplaner - Varmeplan 2011-2020 - Silkeborg Kommune

# data[].attributes.attachment_link.description
Varmeplan for Silkeborg Kommune 2011-2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Silkeborg Forsyning - Vand, spildevand, fjernvarme, genbrug og affald

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energi

SEP-metoderne er som udgangspunkt determinerende på energiområdet (el og varme), hvilket betyder at:

VE-produktion og CO₂-gevinst tilskrives som udgangspunkt den kommune, hvor anlægget geografisk er placeret, også kaldet beliggenhedskommunen. Hvis en investorkommune ønsker at medfinansiere opstilling af VE-anlæg i en anden kommune, f.eks. via direkte ejerskab eller skattebaseret lånegaranti, kan det være rimeligt, at investorkommunen får andel i VE-gevinsten. For at undgå dobbelttælling i den situation skal de to pågældende kommuner derfor aftale den procentvise fordeling af VE-gevinsten fra det pågældende VE-anlæg.

CO₂ fra lokal el-produktion beregnes ud fra lokale brændsler og ikke som en gennemsnitlig faktor for el.

CO² fra fjernvarme beregnes ud fra brændsler benyttet til produktion i de enkelte lokale fjernvarmenet.

CO₂ fra samproduktion af el og varme allokeres efter 200 %-metoden.  Der regnes kun i fysiske el-enheder, og der ses derfor bort fra systemet med handel med virtuelle oprindelsesgarantier på el. 

Indkøb af certificeret grøn strøm kan ikke godskrives i elforbruget.

CO₂ fra kondensbaserede centrale kraftværker allokeres til en residual-pulje, som bruges til at afbalancere elforbruget til elproduktionen i kommuner, der importerer og eksporterer el.

Gevinst fra havvindmøller allokeres ikke til de enkelte kommuner, men indgår i residual-el.

VE-produktion og CO₂-gevinst fra kystnære møller skal i nogle situationer fordeles mellem to eller flere "beliggenhedskommuner". Disse kommuner er berettiget til 50 % af den totale gevinst. De resterende 50 % allokeres til det nationale elmix. Se i øvrigt " Vejledning i kortlægningsmetoder og datafangst til brug for kommunal strategisk energiplanlægning", Energistyrelsen, opdateret oktober 2016.

Landvindmøller tæller som udgangspunkt med i den kommune, de er fysisk placeret i, men der tillades en vis dobbelttælling, så længe den opgøres, jf. SEP-vejledningen.

Den overordnede fremgangsmåde i opgørelsen er først at opstille energiregnskabet for kommunen. Herefter beregnes CO ₂-emissioner ud fra de brændselsspecifikke faktorer, og andelen af VE opgøres. Metoden for beregning af CO ₂-udledningen kan altså siges at afspejle 'produktionen bag forbruget'.

Fordelen ved både at relatere opgørelsen til forbrug og produktion er, at man får bedre mulighed for at indfange de systemmæssige konsekvenser af ændringer i de lokale energisystemer. Metoden giver altså både incitament til at nedbringe forbruget, indpasse VE i systemet og vurdere systemets fleksibilitet.

I Energi- og CO ₂-regnskabet kan data til ovenstående beregninger trækkes automatisk, både hvad angår forbruget og produktionen. Med Energi- og CO ₂-regnskabet tilføjes desuden et par beregningsgange, idet energiforbrug fra virksomheders egetforbrug og egenproduktion lægges til (f.eks. egen kulkedel), og idet CO ₂ fra samproduktion af el og varme splittes op, så CO ₂-opgørelse kan vises opdelt på el og varme.

Læs mere i "Vejledning i kortlægningsmetoder og datafangst til brug for kommunal strategisk energiplanlægning", Ea Energianalyse og Niras for Energistyrelsen, 2012, opdateret oktober 2016.

Kilder til drivhusgasudledning opgjort i denne sektor

CO ₂ og VE opgøres i Energi- og CO ₂-regnskabet for følgende:

Elektricitet inkl. elopvarmning og varmepumper

Rumopvarmning og procesenergi

Fjernvarme, som produceres ved naturgas, fyringsolie, kul, fast biomasse, biogas, geotermi, affald og solvarme osv.

Individuel opvarmning og procesenergi, som naturgas, fyringsolie, anden fossil (kul, koks, petroleumskoks og anden VE (solvarme, fast biomasse)

Øvrige drivhusgasser end CO ₂ opgøres ikke i denne sektor.

Energiforbrugsdata

Energi- og CO ₂-regnskabet trækker en stor del af sine data i energisektoren fra BBR-registeret, som for ca. fem år siden er blevet udvidet til også at indeholde energiforbrugsdata. Energiforbrugsdata i BBR indberettes af energileverandørerne, og der er efterfølgende sket en periodisering til årsforbrug.

Energiforbruget er i Energi- og CO ₂-regnskabet opdelt ud fra bygningernes anvendelseskoder (hvor forbrugene er tilknyttet). Anvendelseskoden beskriver dog ikke ejerforhold, men der er ud fra en vurdering af bygningens anvendelse valgt at fordele energiforbruget ud fra følgende:

Husholdning: 110, 120, 130, 140, 190, 510, 540, 590, 910, 920 og 930

Offentlig: 150, 160, 420, 430, 440, 490 og 530

Erhverv: 210, 220, 230, 290, 310, 320, 330, 390, 410 og 520

For bygninger med anvendelseskode 230 (El-, gas-, vand- eller varmeværk, forbrændingsanstalt m.v.) er kun fjernvarmeforbruget medtaget, idet det meget store gasforbrug samt olieforbrug inden for denne bygningskategori vurderes at måtte dække over en del af forbruget på decentrale naturgaskraftvarmeværker. Disse anlægs forbrug håndteres i Energi- og CO ₂-regnskabet via energiproducenttællingen.

Bemærkning

I arbejdet med energiforbrugsdata har Energistyrelsen med hjælp fra konsulenter og SKATs ejendomsdatakontor opdaget huller i forsyningsselskabernes indberetninger af energiforbrugsdata. Derfor er der igangsat et projekt gennem SKATs ejendomsdatakontor, som sørger for at få forsyningsselskaberne til at indberette den manglende data. Kommunerne kan hjælpe med dette projekt i forhold til følgende procedure:

1. Tjek kommunens energiforbrugsdata, som er tilgængelig i Energi- og CO₂-regnskabet.

2. Hvis tallene ser rigtige ud, skal kommunen ikke foretage sig noget. Men hvis data virker mangelfulde, skal kommunen kontakte SKATs BBR-kontor på følgende mail: bbr@skat.dk.

3. SKATs BBR-kontor kontakter herefter kommunens forsyningsselskaber for indberetning.

4. Når forsyningsselskaberne har indberettet energiforbrugsdata til BBR, vil SKATs BBR-kontor lave et opdateret udtræk af energiforbrugsdata til energistyrelsen, der herefter kan opdatere databasen.

# data[].attributes.attachment_link.description
SEP-metoderne er som udgangspunkt determinerende på energiområdet (el og varme), hvilket betyder at: VE-produktion og CO2-gevinst tilskrives som udgangspunkt den kommune, hvor anlægget geografisk er placeret, også kaldet beliggenhedskommunen. Hvis en investorkommune ønsker at medfinansiere opstilling af VE-anlæg i en anden kommune, f.eks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energi- og CO₂-regnskabet viser en oversigt over CO ₂-udledning i Danmark, fordelt på landets kommuner. Kommuner i hele landet har i flere år indsamlet data om CO ₂-udledning og opsat CO-regnskab, der viser, hvor meget CO ₂, kommunen udleder fra produktion, trafik, private husholdninger o.s.v.

Det særlige ved Energi- og CO₂-regnskabet er, at der anvendes fælles datakilder for CO ₂-udledning, og at det samlede regnskab for hver enkelt kommune udregnes efter samme metode.

Betastatus
Energi- og CO₂-regnskabet er fuldt ud teknisk funktionsdygtigt, men udvikles fortsat med det mål at give så korrekt et billede som muligt af den faktiske CO ₂-udledning.

Lige nu er der stadig data, som kommunerne indberetter manuelt - det gælder blandt andet data om elforbrug. Udviklingen er fokuseret på dels at inkludere alt udledningsdata automatisk, dels at inkludere nye og endnu mere præcise datakilder.

Et CO2-regnskab er en opgørelse og summering af den udledning, kommunen kender til og faktisk kan opgøre og inddrage i regnskabet. Energi- og CO₂-regnskabet adskiller sig fra øvrige CO2-regnskaber ved at tal og opgørelser kontinuerligt ændres i takt med at nye og forbedrede datakilder inddrages. Når nye datakilder tages i anvendelse, vil regnskaberne for de enkelte kommuner blive korrigeret - også for tidligere år. Derfor kan Energi- og CO₂-regnskabet ikke sammenlignes og anvendes som et CO2-regnskab på tryk. Energi- og CO₂-regnskabet skal mere opfattes som et øjebliksbillede og sum af de udledningsfaktorer vi kender til og kan inddrage.

Energi- og CO₂-regnskabet vil forsat have betastatus indtil at alle kendte, væsentlige udledningsfaktorer inddrages automatisk i de enkelte kommuners regnskab.

Energi- og CO₂-regnskabet er udviklet af Energistyrelsen i samarbejde med KL og Realdania.

# data[].attributes.attachment_link.description
Energi- og CO2-regnskabet viser en oversigt over CO 2-udledning i Danmark, fordelt på landets kommuner. Kommuner i hele landet har i flere år indsamlet data om CO 2-udledning og opsat CO-regnskab, der viser, hvor meget CO 2, kommunen udleder fra produktion, trafik, private husholdninger o.s.v.

# data[].attributes.attachment_link.description
Silkeborg Forsyning - Vand, spildevand, fjernvarme, genbrug og affald

# data[].attributes.attachment_link.title
Elpriser og estimeret elproduktion og forbrug i vest-Danmark (Jylland/Fyn).

# data[].attributes.attachment_link.description
EMD uses cookies to store your settings and statistics. If you continue, you accept our use of cookies.

# data[].attributes.headline
Kort over alle el og varmeproducerende anlæg

# data[].attributes.subject
Kort over alle el og varmeproducerende anlæg