# data[].attributes.attachment_link.title
סק;ופ מהדורה 23 - מוטיבציה

# data[].attributes.attachment_link.description
מהדורה 23 - מוטיבציה

# data[].attributes.attachment_link.title
Study Hard AND Study Smart! - Motivation Video

# data[].attributes.attachment_link.title
הכוונה עצמית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ברגע הראשון הרגשתי שהאדמה נשמטה תחת רגליי. קורונה. סגר. האינטרנט בבית מקרטע כמוני. מעולם לא לימדתי מרחוק. מצאתי את עצמי משוטטת ברשת, לומדת כלים חדשים, תרה אחר מענים אפקטיביים - טכנולוגיים ורגשיים, מתאימה את חומרי הלמידה שלי, משתתפת ב"וובינרים", מתייעצת עם עמיתים קרובים ועם קהילות וירטואליות, קוראת, בוחנת, מתנסה, נכשלת ומצליחה. לבסוף, את תחושת האדמה הנשמטת, החליפה תחושה חדשה - תחושה של יציבות וצמיחה.

במבט לאחור, היכולת שלי ללמוד באופן עצמאי - היכולת להסתגל, לרכוש תחושת מסוגלות ומוטיבציה, הרצון להתאים את היכולות שלי לנסיבות והמיומנויות לאיתור מידע וברירת חומרים, תוך בחירה והתאמה, עמדו לזכותי ואפשרו לי לצמוח ולהצמיח את תלמידיי, חרף ובזכות האתגרים.

מבררים חוזקות בקבוצות. בכל התמונות בכתבה, תלמידיי האהובים מחטיבת "זאב" בההרצליה

לומד עצמאי - מהלכה למעשה

היכולת להיות לומד עצמאי היא יכולת נרכשת, שיש לתרגל ולפתח, מתוך מודעות. היא תלויה במאפייני הלומד (מוטיבציה, מיומנויות ומחויבות), אך לא פחות מכך, תלויה במנחה: מודעות למאפייני הלומד העצמאי, התעכבות עליהם, הקניית הכלים המתאימים והמיומנויות הרלוונטיות ותמיכה בתהליך. כל אלו יהפכו את המפגש בין הלומד, המנחה המלמד ותהליך הלמידה, לתוצר סינרגטי. כך תעשו זאת בעצמכם:

סייעו לתלמידיכם לזהות את החוזקות ואת אזורי הצמיחה שלהם והעניקו להם כלים לצמוח. שאלו אותם, בדקו איתם ושקפו להם במה הם טובים ובמה פחות. הגדירו יחד איתם מטרות וכוונו אותם להצלחה. למדו אותם ללמוד מטעויות ולהבין כי הדרך להצלחה רצופה, לעתים, כישלונות. בנו איתם תכנית יעדים, הבנויה שלבים שלבים, כזו שתהיה מאתגרת, אך לא מתסכלת. כך תוכלו ליצור מוטיבציה ולאפשר לתלמידים להשיב לעצמם על השאלה "למה אני צריך את זה?" והנה סרטון מקסים להשראה, על כוחה של האמונה שאתה יכול להשתפר - קרול דואק.

2. צרו רלוונטיות ועניין

עוררו את המוטיבציה ללמידה בעזרת יצירת רלוונטיות ועניין. את הנושא המשעמם ביותר בעולם (בעיני התלמידים לפחות) ניתן לארוז תחת אריזה מפתה, צבעונית, רלוונטית, מעניינת ובעיקר כזו המעוררת מוטיבציה. הנה כמה רעיונות:

חודו להם חידה. למשל, מה הקשר בין הקורונה לבין האסלאם? הידעתם כי המוסלמים היו הראשונים בעולם שגילו את המחלות המדבקות?.

הזמינו את התלמידים לצפות בסרט רלוונטי. ציידו אותם בדף צפייה ובשאלות עמ"ר והזמינו אותם להביא פופקורן ושתייה. השתדלו לבחור סרטים עכשוויים.

הציגו את האירוע הנחקר כאירוע בלשי שיש לפענח. למשל, משימה הכוללת פתיחת תיק CSI ומעקב בלשי אחר נפוליאון. היכן שהה, מה עשה, האם קידם את המהפכה הצרפתית או שיש להרשיע אותו על שחיבל בערכיה?

הציגו שאלות מערערות, כמו "מה היה קורה אילו?" והזמינו את התלמידים לחקור. למשל, מה היה קורה אילו כל המדינות בעולם היו דמוקרטיות? מה היה קורה אם הגיבור היה גיבורה?

שלבו משחוק ומשחק.

הזמינו את התלמידים לחבר סוף אחר לאירוע, לסכם את האירועים בכתיבה עיתונאית או בכתב אישום או ערעור והפנו את התלמידים למשימות מעולמם, כמו לסכם את השיעור ב"מם", לתאר את תחושות הגיבור באימוג'י חדש שהם יוצרים, ליצור סרטון טיק-טוק בהתאם לנושא, לפתוח עמוד אינסטגרם, לחבר שאלות לצ'ייסר, להקליט פודקאסט, לנסח שאלות לראיון, ליצור חידון, ליצור סקר, לפתח משחק קופסה או משחק מחשב ועוד.

חשוב: יש לבחור את סוג הלמידה ואת אופי הפעילות לאחר שהוגדרו מטרות הלמידה. הבחירה אינה אקראית ומבוססת על התוכן ועל המיומנויות שתרצו שילמדו הלומדים בלמידה העצמאית. כאן תמצאו עוד כמה טיפים והמלצות לטיפוח מוטיבציה בלמידה מרחוק.

תחרות מאסטר שף כיתתית

3. אפשרו אוטונומיה ובחירה

על מנת להתחבר לחוזקות של התלמידים ולשמר מוטיבציה, אפשרו להם לבחור בין משימות ותוצרים שונים. מספיקות שלוש אופציות, כדי לא לבלבל. למשל, מבקשים שילמדו באמצעות צפייה בסרט? אפשרו להם לבחור סרט אחד מתוך שלושה. לסיכום הלמידה אפשרו להם להציג את ממצאיהם בסרטון ויזואלי, בטקסט כתוב או בפלטפורמה דיגיטלית. היעד אותו יעד, התכנים אותם תכנים ובכל זאת, יש לאפשר לכל תלמיד אוטונומיה לבחור את הדרך המתאימה לו ולחוזקותיו, על מנת לבצע את המשימה הכי טוב שאפשר.

4. הקנו מיומנויות

לומד עצמאי נדרש לשלוט במיומנויות למידה ובמיומנויות חיים, כדי שיוכל להתמודד עם ה"איך?". על מנת להיות לומד עצמאי אפקטיבי, יש צורך במיומנויות שונות, אורייניות, טכנולוגיות, חברתיות ורגשיות. על כן, חשוב למפות ולזהות מהן המיומנויות הנדרשות, לפני כל משימת לומד עצמאי, לקרוא להן בשם ולעבוד עליהן, בהוראה מפורשת.

אתם מבקשים מהם לחפש חומרים ברשת? למדו על מקורות מהימנים וחשפו אותם למקורות מידע רלוונטיים. אתם מבקשים מהם ליצור סרטון? צרו מחוון מסודר וממוקד מה אתם מצפים לראות בו וכוונו אותם לכלים המתאימים. אתם מבקשים פסקת טיעון או כתיבה משפטית, וודאו כי הענקתם לתלמידים את הכלים לכתיבה בהתאם.

כמו כן, עבודה עצמאית לעתים מלווה בתסכול. התלמיד לומד בעצמו ונתקל במכשולים. הקדישו שיעורי חינוך להתמודדות עם כישלונות, לתכנון זמן יעיל וליצירת חוסן. לא לכל התלמידים שמורות מיומנויות אלו בתרמיל הלמידה.

5. הבהירו את המשימה

שימו לב לאופן הגשת המטלות לתלמידים, כשאתם רוצים שיפעלו באופן עצמאי. ודאו שהמידע ברור, הדף (מודפס או וירטואלי) מזמין ולא עמוס, המשימות מחולקות לסעיפים, היקף המשימה ידוע, הדרישות התוכניות והמיומנויות ברורות, מועד ההגשה ודרך ההגשה ברורים, ישנו מחוון. ודאו גם שהתלמיד יודע למי לפנות ברגע מאתגר ואיך לפנות. ככל שהמשימה תהיה ברורה ומזמינה, ככל שיינתנו לתלמידים יותר עוגנים לביצוע וכתובות להתקשרות, כך יוכלו לפעול באופן עצמאי ובשיקולי דעת טובים יותר.

בונים קופסת בריחה

6. צרו נגישות

כאשר אתם מזמינים את התלמידים ללמידה עצמאית, שימו לב לנגישות המידע: היכן מופיעה המשימה והאם התלמידים יודעים איך לגשת אליה? היכן מופיעים התכנים? האם ישנה רשימת אתרים רלוונטית, לצד ספר הלימוד? האם האתרים פתוחים לכולם והתלמידים יכולים להשתמש בהם? עד כמה אתם נגישים להשיב על השאלות ולתת מענה ובאיזה אופן (במשו"ב, בנייד, במפגש ייעודי)?

7. זמנו למידת עמיתים

שתפו את העמיתים שלכם ואת התלמידים שלכם בתהליך, בהתלבטויות, באתגרים ובהזדמנויות. עמיתיכם יוכלו לחדד, לדייק, להוסיף ולכוון. גם התלמידים ידעו להגיד לכם למה הם זקוקים כדי להצליח ומה נדרש כדי לשכלל את מיומנויות הלומד העצמאי שלהם. הקדישו לכך מליאת מורים; הקדישו לכך מפגש כיתתי; ערכו סיעור מוחין סביב המושג, הנגישו אותו; תורו אחר טיפים והמלצות מנקודת מבט של אחרים. בטוחה שיהיה מעניין!

8. עודדו למידה עצמאית בקבוצה

לכאורה ישנו דיסוננס בין "לומד עצמאי" (יחיד") לבין "למידת עמיתים" (קבוצה), אך לתפיסתי, למידת עמיתים הופכת את הלימוד העצמאי למשמעותי יותר: כל לומד מביא את עצמו ואת רעיונותיו לידי ביטוי משמעותי יותר. כאשר הוא עובד, משתף, מתייעץ, מציג או מלמד בקבוצה - הלומד מביא את ידיעותיו לידי ביטוי ו"מדבר" אותם עם אחרים. כבר אמרו חז"ל: "אֵין סַכִּין מִתְחַדֶּדֶת אֶלָּא בְּיָרֵךְ שֶׁל חֲבֶרְתָּהּ, כָּךְ אֵין תַּלְמִיד-חָכָם מִתְחַדֵּד אֶלָּא בַּחֲבֵרוֹ" (בראשית רבה, פרשה סט, סימן ב). מחקרים עכשוויים מבססים את הטענה כי הלימוד האפקטיבי ביותר הוא ללמד אחרים.

9. גוונו: לא רק לימודים

טיפוח לומד עצמאי אינו קשור רק למטלות לימודיות וניתן להשתמש בעקרונות שלו על מנת לשפר אקלים כיתתי. דוגמה לכך היא הפעלת וועדות כיתתיות: כל אחד מתלמידי הכיתה שותף בוועדה לבחירתו, בהתאם לחוזקותיו, בסיוע המורה.

תפקיד הוועדה הוא להיפגש, ליזום, ליצור, לזמן פעילויות כיתתיות ולקדם את התחום עליו היא אמונה. לפעילות הועדה משוב שוטף בשגרה, בשיחות אישיות ביום ההורים ובתעודות המחצית והוא מונכח דרך קבע, כמו כל תחום דעת אחר. כאן תמצאו כמה דוגמאות לעבודה מרחוק עם ועדות.

10. הקדישו מקום לדיאלוג מצמיח

עידוד, הכלה, משוב מפרגן, נוכחות ומשמעות - זהו התפקיד המרכזי שלנו כאנשי חינוך, גם מקרוב וגם מרחוק, גם כאשר אנחנו מלמדים בכיתה וגם כאשר אנחנו מלווים למידה עצמאית. דיאלוג מצמיח ומקדם למידה יוצר יחסי אמון ומשמעות ובעיקר, מקנה תחושת ביטחון, המאפשרת ללמוד, לשאול, לטעות, לתקן ולהצליח. לוו את התלמידים בתהליך, תנו משוב בכל שלב בדרך, חזקו אותם ועודדו אותם. אפשרו להם לצמוח וספקו להם חום מלמעלה וקרקע בטוחה מלמטה.
קראתם עד כאן, שאלתם שאלות, למדתם משהו חדש, הרהרתם, ערערתם? אתם כבר לומדים עצמאיים! נשמח אם תשתפו אותנו, כאן בתגובות.
עוד בנושא לומד עצמאי בכתבות הבאות:

# data[].attributes.attachment_link.title
לנסות, לשאול, להיכשל ולהצליח: 10 דרכים לטיפוח לומדים עצמאיים

# data[].attributes.attachment_link.description
המתנה הגדולה שתלמידיכם יוכלו לקבל מתקופת הקורונה והלמידה מרחוק היא היכולת ללמד את עצמם - בעצמם. דר' שרון רחמים מסבירה איך תתנו להם את הכלים לעצמאות בלמידה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
למידה עצמית פעילה מאפשרת למידה משמעותית ומסועפת

הילד מטיבעו הינו בעל סקרנות ומוטיבציה ללמוד. הוא מסוגל לקבל החלטות ולהיות אחראי ללמידה שלו. הלמידה, על פי הגישה הקונסטרוקטיבית, מתעצמת כשהיא נובעת מעולמו של הילד וכשיש התנסות עצמית והתמודדות עם הצלחות וקשיים (גולדמן וקולא, 1992) . הלמידה צריכה להיות בעלת מכוונות עצמית, המתייחסת ליכולת של הלומד לפקח באופן מודע על מחשבותיו, הרגשותיו והתנהגותו במהלך הלמידה . מושם דגש על בחירה, יוזמה, גמישות וקצב למידה אישי של הלומד. שנר (2006),הוסיף שתהליך הלמידה מתרחש בתודעתו של הלומד ותלוי בהקשר האישי-תרבותי שלו.

למידה בעלת מכוונות עצמית מכינה את הלומד אל העתיד בו בוא יצטרך להתמודד עם השינויים בעולם וללמוד בכוחות עצמו (זלברשטיין וגבע, 1992).

"הכוונה עצמית בלמידה" ( self-regulated learning ) ( בירנבוים, 2004) , מתייחסת ליכולת של הלומד לפקח באופן מודע על מחשבותיו, הרגשותיו והתנהגותו במהלך הלמידה ומתייחסת למאפיינים מטה-קוגניטיביים, מוטיבציוניים והתנהגותיים, המעידים על ההשתתפות הפעילה של הלומד או הלומדת בתהליך הלמידה. לתלמידים תפקיד אקטיבי ולא פסיבי בלמידה.
הכוונה עצמית בלמידה פירושה יכולתו של הלומד ליזום למידה , לשאוב מידע מאחרים וממקורות מידע, לסגל דרכי למידה ולהגמישן, להפעיל באופן מודע תהליכי חשיבה ברמה גבוהה על בסיס הידע שרכש. (ברייטר וסקארדמליה ,1983) למידה בעלת אופי של הכוונה עצמית מטפחת לומד המגדיר את דרכי פעילותו, את האסטרטגיות המועדפות על ידו בתהליך הלמידה ומעריך את תהליכי הלמידה שלו ואת תוצריו בגישה פנימית ביקורתית (זילברשטיין, 2002).
צימרמן (אצל ברנבוים, 2004), מונה שלוש הנחות יסוד:

1. התלמידים מסוגלים לשפר את יכולתם ללמוד באמצעות שימוש סלקטיבי באסטרטגיות למידה מטה-קוגנטיביות ומוטיבציוניות.

2. התלמידים מסוגלים לארגן ואף ליצור לעצמם סביבת למידה

מתאימה.

3. לתלמידים תפקיד חשוב בבחירת אופי ההוראה שהם זקוקים לה ובקיצוב מידתה.

בתהליך הלמידה עם מכוונות עצמית ישנם שלושה שלבים מחזוריים (צימרמן ושנק אצל בירנבוים, 2004):

1. שלב החשיבה המוקדמת - הצבת מטרות .

2.שלב הביצוע - יישום אסטרטגיות למידה להשגת המטרות.

3. שלב הרפלקסיה העצמית - הערכת משמעות המשוב העצמי המופק במהלך הלמידה. התהליך ספירלי ולכן, תוצאות הרפלקסיה במחזור אחד ישפיעו על שלב החשיבה המוקדמת במחזור שלאחריו .

בתהליך הלמידה עם מכוונות עצמית (ברנבוים, 2004) מעורבים מנגנונים ואסטרטגיות למידה שונים. את המיומנויות והכישורים הספציפיים הנדרשים מלומדים בעלי הכוונה עצמית בלמידה אפשר למיין לחמש קטגוריות (בירנבוים, 1997 אצל ברנבוים 2004) :

1. כשירויות קוגניטיביות : פתרון בעיות; חשיבה ביקורתית; חשיבה לוגית; חשיבה מקורית, יצירתיות; הבעה בכתב והבעה בעל פה; בחירת נושא והגדרתו; שאילת שאלות; שימוש מושכל במאגרי מידע; ניסוח השערות מחקר; תכנון תהליך או מערך המחקר ; תיהלוך טקסט; בחירת מידע רלוונטי; עיבוד מידע וארגון מידע; התבוננות או תצפית ; ניתוח נתונים; הצגת נתונים באופן מתקשר; מיזוג מידע; הסקת מסקנות; שיפוט או הערכה ועוד .

2. כשירויות מטה-קוגניטיביות : הכרת עצמם כלומדים; שימוש מושכל באסטרטגיות למידה; הערכת יעילות האסטרטגיה; רפלקסיה; הערכה עצמית, ועוד .

3. מיומנויות ניהול משאבים : חיפוש מקורות; ארגון הזמן והסביבה הלימודית; שימוש בכלי מחקר; חיפוש סיוע, ועוד .

4. כשירות חברתית : תקשור עם הסביבה; ניהול שיח או דיון; שכנוע ; הנהגה; עבודה בצוות; הקשבה; שיתוף פעולה; ניסוח משוב, קבלת משוב; ניסוח ביקורת , ועוד .

5. איכויות אישיות : מוטיבציה פנימית; נקיטת יוזמה; סקרנות ; פתיחות; עמידה במצבי תסכול; נטילת אחריות; אמונה ביכולת האישית; התמדה וגילוי כוח רצון; כושר ריכוז; הסתגלות לשינויים או גילוי גמישות; עצמאות , ועוד .

בהסתמך על ספרות תאורטית ומחקרית ענפה, הציע סקגר (זילברשטיין, תשנ"ב), מודל שהופעל במחקר השוואתי בין-לאומי (1984). בבסיס המודל יש הבחנה בין מאפייני הלומד בעל ההכוונה העצמית ובין מאפייני הסביבה הלימודית המטפחת לומד בעל הכוונה עצמית. הבחנה זו מאפשרת התייחסות לאינדיקטורים של סביבה לימודית שיש בהם הפוטנציאל לטיפוח לומד בעל הכוונה עצמית בנפרד מאיסוף ראיות בהתנהגויות התלמידים, שיש בהם להעיד על תכונות של לומד בעל הכוונה עצמית (פרטים על הסביבה הלימודית ניתן לצפות בפרק הדן בנושא זה)
מאפיינים של לומד בעל הכוונה עצמית:
1. קבלה עצמית: הלומד הוא בעל גישה חיובית כלפי עצמו, גישה המבוססת על התנסות קודמת רחבה ומוצלחת והוא מאמין בעצמו כמי שיוכל לעשות בגבולות יכולתו ולהצליח, להשתפר ולשנות התנהגויות במידת הצורך.

2. כישורי תכנון למציאת פתרונות: הלומד מסוגל לאבחן את צרכיו הלימודיים, לקבוע מטרות לאור צרכים אלה ולתכנן אסטרטגיות אפקטיביות להשגת מטרותיו. הלומד גם יכול להיעזר באחרים בכל שלב משלבי התכנון, אך זאת משום שבחר לעשות כך.

3. מוטיבציה פנימית: הלומד הוא בעל מוטיבציה פנימית והוא ממשיך ללמוד גם בהיעדר פיקוח חיצוני של תגמולים או סנקציות. הוא מעוניין להמשיך ללמוד גם מחוץ ללימודים הפורמליים, מוכן לדחות סיפוקים מידיים על מנת להמשיך ללמוד.

4. הערכה פנימית: הלומד מסוגל לפעול כסוכן הערכה של עצמו, להעריך את ביצועיו לאור ראיותשאסף בעצמו. הוא מבקש משוב מאחרים, אך מקבל אותו כנכון רק אם הוא מתאים לראיות שאסף בעצמו (בלי להתרשם מתפקידיו או "מעמדו" של נותן המשוב).

5. פתיחות להתנסויות: הלומד הוא סקרן, נכון לעמוד במצבים

של אי-ודאות ודו-משמעות, מעדיף את המורכב, אוהב לשחק,

נכון להיכנס לפעילויות חדשות ופתוח להתנסויות שהן פועל

יוצא מלימודיו.

6. גמישות: הלומד נכון לשנות מטרות ואופני למידה, נכון

להשתמש בגישה של חקר, ניסוי וטעייה, ובשעת כישלון –

אינו נסוג אלא מתמודד מתוך גישה מסתגלת.

7. אוטונומיות: הלומד הוא בעל מכוונות עצמית, אינו חושש

לבחור נושאים שאינם פופולריים ומערער על סטנדרטים

נורמטיביים.

בית הספר כסביבה מטפחת לומד בעל הכוונה עצמית צריך ליצור סביבה לימודית תומכת ומאפשרת (סקגר, 1984).

לילד הייתי נותן כנפיים, אך משאיר אותו ללמוד לעוף בעצמו " –

גבריאל גארסיה מארקס

כדי שתתקיים למידה צריכים להתקיים תנאים מקדימים:

בירנבוים מנוחה, יועד צופיה, כ"ץ שרה, קימרון הלנה (2004) בהבניה מתמדת – סביבה לפיתוח מקצועי של מורים בנושא תרבות הל"ה המטפחת הכוונה עצמית בלמידה. אוניברסיטת ת"א, בי"ס לחינוך.

גלובמן רבקה דר' קולא עליה (1992), ושיודע לשאול רמות-הוצאת אוניברסיטת תל אביב

זילברשטיין, מ', ברקוביץ, א', גינת, כ', עמנואל, ד', קרת, י' ושולמן, א' (2001 ( . טיפוח לומד בעל הכוונה עצמית: פדגוגיה של ספרות מקרים . מכון מופ"ת: תל אביב

זילברשטיין משה, גבע עדה (1992) "טיפוח לומד בעל הכוונה עצמית – תרגום

הרעיון למונחים המאפשרים מדידת הישגים.

הלכה למעשה בתכנון לימודים – גליון 7 כפי שנראה ב:

http://www.education.gov.il/tochniyot_limudim/halacha/zilber_geva.htm

שנר משה (2006) "קונסטרוקטיביזם - למידה ממוקדת לומד וקהילה" מתוךקהילות למידהמתוקשבות - . M.Ed מכללת אורנים. כפי שנראה http://www.oranim.ac.il/site/heb/TmplCourse.aspx?CourseID=458&AccountID=25

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה עם מכוונות ללומד - DinaRamot-learning

# data[].attributes.attachment_link.description
למידה עצמית פעילה מאפשרת למידה משמעותית ומסועפת הילד מטיבעו הינו בעל סקרנות ומוטיבציה ללמוד. הוא מסוגל לקבל החלטות ולהיות אחראי ללמידה שלו. הלמידה, על פי הגישה הקונסטרוקטיבית, מתעצמת כשהיא נובעת מעולמו של הילד וכשיש התנסות עצמית והתמודדות עם הצלחות וקשיים (גולדמן וקולא, 1992) .

# data[].attributes.attachment_link.title
הרצאתו של פרופ' סוגטה מיטרה בכנס ערי חינוך - אפריל 2016

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המאמר מתאר מהי הערכה מעצבת ומקומה בתרבות הערכה בית ספרית, חשיבותו של התוצר בתהליך הלמידה ומציע כלים מעשיים לבניית מחוונים להערכת הלמידה ותוצריה. מתוך הספר: לקראת בית ספר מקוון, הוצאת מופת, 2008
(מתוך המאמר: הערכת פעילות לימודית בסביבה מקוונת בתוך הספר: לקראת בי"ס מקוון הוצ' מופת)

הטרוגניות כבסיס לצורך בהערכה
התופעה השכיחה והבולטת ביותר בבתי הספר היא ההטרוגניות של הלומדים . הטרוגניות זו , המאפיינת למעלה מ- 90% מכלל גילאי גן עד תיכון ( בגין חוק לימוד חובה), היא טבעית ונובעת משילובם של תלמידים השונים אלה מאלה בנתוני הרקע במסגרת קבוצת הלמידה ( בריקנר ואחרים , . 1994 ) השונות יכולה לבוא לידי ביטוי בהיבטים ביולוגיים-התפתחותיים ( מוכנות ובשלות ללמידה , ) בהיבטים סביבתיים ( תנאים פיזיים לגדילה וללמידה ) ובהיבטים חברתיים , סוציואקונומיים ובהיבטים תרבותיים (תרבות הישגית , השפעת ההורים והחברה) . מעבר לכך , התלמידים מאופיינים בקשת רחבה של משתני אישיות קוגניטיביים ואפקטיביים - כגון ידע קודם , מיומנויות ( חברתיות , מוטוריות) , גורמי מוטיבציה ועניין , סגנונות למידה , יכולות , כשרים וכן יכולות אישיות נמדדות (כ- IQ) או כאלה המתוארות איכותית ( כ"אינטליגנציות מרובות")

סוגי הערכה לשיפור ההוראה והלמידה
הערכה היא כלי או אמצעי המספק ללומד ולמלמד מידע על מקומו של הלומד בתהליך הלמידה . הגדרה פורמלית של הערכה בחינוך מופיעה בצורות רבות . אחת כזו היא: "פעילות של תיאור ושפיטה של דברים שונים למטרות שונות" ( נבו 1992)
המושג הערכה עבר גלגולים שונים במהלך המאה האחרונה, ואולם קיימות שתי התפתחויות עיקריות: באובייקטים של הערכה ובתפקידי הערכה ( נבו , 1992)
במחצית השנייה של המאה ה- 20 הורחבו אמצעי ההערכה מהתלמיד בלבד אל המורה, אל תכניות הלימודים, לפרויקטים חינוכיים ואף למהלכים מערכתיים של שינויים בחינוך ( נבו 1989)
השינויים בתפקידי ההערכה מתמקדים בשני מושגי יסוד שטבע סקריוון : ( Scriven 1967 )
1. הערכה מסכמת ;( Summative Evaluation )
2. הערכה מעצבת . ( Formative Evaluation )

הערכה מעצבת היא שיטה לאמוד את הערך ואת היעילות של תכנית או מהלך, והיא מתמקדת בתהליך עצמו תוך כדי התרחשותו . השיטה נועדה לשיפור תוצאות ולהתקדמות. הערכה מסכמת היא שיטה לאמוד את הערך ואת האפקטיביות, בדרך כלל עם סיום העשייה, בדגש על התוצאה (התוצר) כמו כן היא משמשת בסלקציה וכהסמכה ( נבו , . ( Bhola , 1990 ; 1992

לצד אלה מציע נבו ( 1992 ) סוג נוסף של הערכה והוא הערכה מעודדת. מטרתה היא בהיבט הפסיכולוגי בלבד: לשמש תמריץ לפעילות יעילה יותר הנובעת מעצם הידיעה שיש הערכה. השיפור על פי שיטה זו אינו נובע בהכרח מהסקת מסקנות ומהפקת לקחים תוך כדי עיבוד מושכל של תוצאות ההערכה.

תרבות ההערכה
הערכת הישגים הקשורה בשתי תרבויות: תרבות הבחינה, שבמרכזה ההערכה המסורתית-הכמותית , ותרבות ההערכה שבמרכזה ההערכה החלופית-איכותית ("חלופות בהערכה") ( בירנבוים , 1997) נקיטת מגוון רחב של פעילויות הוראה-למידה מאפשרת מתן ביטוי לאינטליגנציות מרובות ( שהוזכרו כאן למעלה ) וליצירת סביבת למידה המושתתת על הבניית ידע (קונסטרוקטיביסטית) ומשמשת תשתית להערכה חלופית ורב-ממדית של הלמידה כתוספת והשלמה להערכה מסכמת של התוצר הלימודי , כגון מבחן.
דוגמאות לחלופות להערכה מופיעות בטבלה 29 ומבוססות על דוגמאות קיימות (וליצקר , 259 : 1999)

הערכה חלופית רב-ממדית של מגוון ביצועים, יכולות ואינטליגנציות של תלמידים, שחלקם אינם באים כלל לידי ביטוי במבחנים קונבנציונליים, יכולה ללוות את תהליך הלמידה. הערכה זו, הנערכת במהלך הלמידה הפעילה של התלמידים, היא הערכה תהליכית בזמן אמת, והיא בגדר הערכה מעצבת: המורה מקבל משוב המספק נתונים לאבחון תפיסות שגויות ונקודות חולשה לצד נקודות חוזק ושליטה שהופיעו בשלבי הלמידה השונים. לאור ממצאי האבחון ניתן לשפר את אסטרטגיות ההוראה והלמידה ולעצבן בהמשך הדרך ככל שהתלמידים פעילים יותר במטלה, כן נאסף מידע עשיר יותר לצורכי האבחון והעיצוב, וכך משמשת ההערכה מנוף לשיפור הלמידה וההוראה . בדרך זו נוצרת קרקע פורייה לצמיחה אישית של התלמיד, למיצוי יכולתו ולתהליך יעיל של למידה משמעותית .

אופני ההערכה
לצד החלוקה שהצענו למעלה להערכה מסכמת, מעצבת ומעודדת, נציג כאן מיון מסורתי של אופני הערכה שונים. אלה מתמקדים באמצעי ההערכה, ולא בתפקידיה :
( 1 ) הערכה באמצעות שאלות מבחן הבודקות בעיקר את הישגי התלמיד ביחס להישגי שאר התלמידים בכיתה.
( 2 ) הערכה המתמקדת בתהליך ובתוצר. הערכה זו מבוצעת במדרג של שאלות אשר הוגדרו באמצעות הפרמטרים ששימשו לתכנון המשימה. היא משלבת את כל המרכיבים שהוגדרו ( תוכן , מיומנויות-על , רמת גמישות קוגניטיבית וכן שימוש בסביבה מקוונת.)
( 3 ) הערכת עמיתים המוכוונת על ידי קריטריונים ואבני דרך אשר הוגדרו על ידי התלמידים . הערכה זו יכולה להתנהל באמצעות מבחן או דיון.
הערכה מסוג ( 1 ) זהה להערכה קונבנציונלית ; לעומתה , הערכה מהסוגים ( 2 ) ו- ( 3 ) מתמקדת בעיקר בתהליך. היא משקפת את ההישגים הייחודיים של ההוראה והלמידה המתאימים להוראה המתבצעת גם באמצעות סביבה מקוונת .
כדי שההערכה תהיה יעילה ומשמעותית עליה להתייחס לעקרונות הבאים: ( וליצקר , : 1999)
א. בניית ידע בעבודה שיתופית;
ב. שימוש שקול ונבון בידע רלוונטי;
ג. איתור מידע רלוונטי ותקף לביצוע המטלה
ד. העלאת שאלות "אמיתיות"/ רלוונטיות ללומד - כאלה המקדמות את הלומד בתהליך הלמידה לשם יצירת ידע ותובנות חדשים;
ה. בחירה מנומקת של פעילויות ונהלים / הליכים - מודעות רפלקסיבית לעשייה , למשמעותה ולתרומתה; מחויבות אישית לתהליך הלמידה , לתכנונו ולביצועו;
ו. תכנון מנגנוני הבקרה ויישומים בתהליך הלמידה .

התוצר כמעצים את יעילות הלמידה
כל פעילות לימודית מכילה שלושה מרכיבים חיוניים, שבלעדיהם לא ניתן להחשיבה כמטלה לימודית : הוראות למידה , מידע ותוצר. כמו גם בסביבות למידה אחרות, למידה בסביבה מקוונת מאפשרת לאמץ את התפיסה ההבנייתית ( הקונסטרוקטיבית ) לפיה בתהליך הלמידה הלומד מבנה את הידע שלו במהלך הפקת תוצר למידה.
ניתן להצביע על כמה יתרונות בגישה זו:
א. התוצר הופך את התהליך הלימודי לאפקטיבי מבחינת תפיסת הלומד;
ב. התוצר מהווה אמצעי להערכה שבעקבותיו הלומד משכלל את איכות הלמידה;
ג. התוצר מאפשר שיקוף של מכלול התהליך הלימודי.

על כן בתהליך הערכה בונה יש לבחון שתי שאלות עיקריות: ( 1 ) אילו תוצרים הלומד נדרש להציג בתום כל שלב בתהליך הלמידה ובתום התהליך כולו ? ( 2 ) האם התוצר משקף את תהליך הלמידה ואת מטרותיה ?

קריטריונים להערכה - מחוונים להערכת ביצוע
לשם קבלת משוב מזין ומפרה על תהליך הלמידה וההוראה וכדי שההערכה תהא מהימנה, תקפה, בונה והוגנת כלפי התלמיד, חשוב להסתמך על מחוון הערכה רב-ממדי . המחוון יכלול פירוט הקריטריונים אשר לפיהם יוערך התלמיד על סמך המטלה שביצע. מחוון הוא כלי חיווי המארגן קריטריונים למשימה. הוא מכיל קריטריונים שעל פיהם נבחנת המשימה. באמצעות קריטריונים אלו ניתן לבחון אם הושגה מטרת המשימה, את יתרונותיה ואת חסרונותיה, את הקשר שלה לדברים אחרים שנלמדו בעבר, שיילמדו בעתיד או שהתלמיד עסוק בהם בהווה. המחוון יכול לכלול קריטריונים הקשורים לסגנון ההגשה ולאפקטיביות שלה, למבנה המשימות הכתובות ולאיכות המשימה עצמה. הקריטריונים ניתנים למדידה בדרגות שונות של איכות (ממצוין לגרוע) , והם מאפשרים לבחון את המשימה .
מומלץ לשקול את השימוש במחוון לאור האפיונים האלה :
( 1 ) המחוון הוא כלי אפיון אובייקטיבי, וככזה הוא כלי רב-עוצמה להוראה ולהערכה . מחוונים יכולים לשפר את ביצוע התלמידים על ידי הכוונה ומעקב. ככל שציפיות המורה ברורות ובהירות לתלמיד, התוצאות מורות על שיפור באיכות עבודת התלמיד ובדרך הלמידה שלו. מכאן שהסיבה הפשוטה ביותר לשימוש במחוון היא סיועו בהגדרת "איכות" .
( 2 ) באמצעות המחוון התלמידים שופטים את איכות עבודתם ועבודותיהם של אחרים . כשמחוונים משמשים למשוב עצמי ולמשוב לעמיתים, עולה היכולת של התלמידים להבחין בבעיות ולעמוד באתגרים ( 3 ) התנסויות חוזרות במשוב עמיתים, ובייחוד במשוב עצמי, מגבירות את חוש האחריות של התלמיד לעבודתו ומפחיתות את רמת העמימות שלו באשר לטיב עבודתו .
( 4 ) מחוונים מספקים לתלמיד משוב המכיל מידע על נקודות חוזק ועל תחומים הדורשים שיפור. מורים מצאו שלאחר שתוצר הוערך במשוב עצמי ובמשוב עמיתים בהתאם למחוון, נותר מעט מאוד לומר עליו. בדרך כלל הם יכולים רק לסמן את הפריט במחוון ואינם צריכים להסביר את נקודות החולשה והחוזק שמצאו ואת הנקודות לשיפור .
( 5 ) ניתן להתאים מחוונים לכיתות הטרוגניות .
( 6 ) מחוונים קלים לשימוש ולהסברה .
( 7 ) מחוון יכול לשמש גם בסיס להערכה עצמית של התלמיד , להערכת עמיתים ולהערכת מורה .

כמו כן חשוב להתאים את מחוון ההערכה לשלושת הגורמים האלה:
( 1 ) יעדי המטלה - בחינה באיזו מידה הם עוסקים בקוגניציה ( מידע והבנה), תורמים להיבטים רגשיים של חוויה וסקרנות ונותנים מענה לעולמו של הלומד ; ובאיזו מידה העיסוק במטלה מפתח מיומנויות למידה כמו גם מיומנויות טכניות על פי הקשר;
( 2 ) דרישות המטלה ומהלכה ;
( 3 ) קריטריונים להערכת התלמידים המבצעים את המטלה . התאמה זו היא תנאי בסיסי לאפקטיביות הלמידה ולקבלת משוב מהימן למידת מימוש יעדי ההוראה .

להלן עקרונות בסיסיים וחשובים לגבי בניית מחוון קריטריונים והשימוש בו
בניית המחוון. רצוי לאפיין כל ממד בהגדרה ברורה הניתנת להערכה כמותית עד כמה שניתן ולציין את משקלו היחסי . ניתן לסדר את המחוון הרב-ממדי בטבלה (כגון הטבלה המובאת למעלה)
הקריטריונים: מחוון הקריטריונים יכול להיבנות על ידי המורה / צוות המורים בשיתוף (לא חובה) התלמידים. עצם בניית מחוון הערכה היא תהליך לימודי מרתק ויעיל.
עיתוי הצגת הקריטריונים : מומלץ שהקריטריונים יוצגו או ייקבעו בצמוד למתן המטלה תוך דיון על הגדרת איכות המטלה. זהו חלק ממערכת תיאום ציפיות, לפיה מבהירים מראש את דרישות המטלה ואת תוצריה הצפויים ומספקים לתלמיד "פיגומים" והכוונה לקראת ביצוע יעיל של הלמידה באמצעות המטלה.

בניית מחוונים
ניתן, ואף מומלץ, לשלב את התלמידים בתהליך בניית המחוון משום ששיתוף התלמידים מסייע בהעברת האחריות ללמידה אליהם ומסייע בהבהרת מטרות הלמידה ( נוסינוביץ ודודי ( Arter & McTighe , ניתן לערוך זאת לפי השלבים האלה :
( 1 ) דוגמאות - להציג לתלמידים מגוון דוגמאות של עבודות ( טובות יותר וטובות פחות ) ולבקש מהם לזהות את המאפיינים שלהן .
( 2 ) רשימת קריטריונים - בדיון על הדוגמאות כדאי להתחיל ברשימה של הקריטריונים שיש להביאם בחשבון בעבודה איכותית .
( 3 ) דירוגים של איכות - לתאר את הרמות הקיצוניות ביותר ולבקש מהלומדים להשלים את רמות הביניים .
( 4 ) אימון בדוגמאות - לתת לתלמידים לעשות שימוש במחוונים כדי להעריך את הדוגמאות שהובאו בשלב הראשון .
( 5 ) שימוש במשוב עצמי ובמשוב עמיתים - לתת לתלמידים את המשימה שלהם , ומדי פעם לעצור את העבודה לצורך מתן הערכה עצמית והערכת עמיתים .
( 6 ) שכתוב - לתת לתלמידים זמן לשכתב את עבודתם בהתבסס על המשוב שקיבלו בשלב ( 5 )
( 7 ) שימוש במשוב מנקודת הראות של המורה - על המורה לעשות שימוש באותו מחוון שבו השתמשו התלמידים כדי להעריך את עבודתם .
ניתן להשתמש בשלב ( 1 ) רק בביצוע משימה שאינה מוכרת ללומדים . השלבים ( 4 ) - ( 3 ) הם שימושיים , אך דורשים השקעת זמן . בעיקרון המורה יכול לעשותם לבדו. כיתה שהתנסתה בהערכה המבוססת על מחוון יכולה לייעל את התהליך, כך שהמורה יתחיל ברישום הקריטריונים ויכתוב טיוטה לדירוגי האיכות . כאמור, קטגוריות ומיומנויות ניתנות לבחינה באמצעות מחוונים רב ממדיים . למידה בסביבה מקוונת מאפשרת לזהות התקדמות והתפתחות במגוון מיומנויות .
להלן רשימת מיומנויות לבחינה באמצעות מחוון ( פלד ופלד 2000 שמיר-ענבל וקלי 2006)

דירוג איכותם של ממדי פעילות במנותק מהקשר מסוים - למשל שימוש בשיטות העבודה המאפשרות למידה עצמאית או אינטראקציות אופייניות, קירוב התכנים לעולמו של הלומד, מידת השיתופיות, ניצול הערך הטכנולוגי, רמת חשיבה נדרשת ועוד - עלול להחטיא את המטרה שהנחתה את מחבר אובייקט ההוראה ולעשות עוול לאיכות המטלה. במילים אחרות, מחוון שאינו מותאם היטב להקשר המידי והמקומי של מטרת אובייקט ההוראה ושבאמצעותו מתבצעת גם הערכה שיפוטית של איכות - אינו מתאים . מכאן שחיפוש ואגירת מחוונים לצורכי הערכת אובייקט הוראה איננו תנאי הכרחי ונכון לביצוע הערכה יעילה, אלא אם כן המחוון עבר התאמה מלאה להקשר המקומי של האובייקט הנדון .

הדפסה

# data[].attributes.attachment_link.title
הערכת פעילות לימודית - אתר לב לדעת

# data[].attributes.attachment_link.description
המאמר מתאר מהי הערכה מעצבת ומקומה בתרבות הערכה בית ספרית, חשיבותו של התוצר בתהליך הלמידה ומציע כלים מעשיים לבניית מחוונים להערכת הלמידה ותוצריה. מתוך הספר: לקראת בית ספר מקוון, הוצאת מופת, 2008 (מתוך המאמר: הערכת פעילות לימודית בסביבה מקוונת בתוך הספר: לקראת בי"ס מקוון הוצ' מופת) הטרוגניות כבסיס לצורך בהערכה התופעה השכיחה והבולטת ביותר בבתי הספר היא ההטרוגניות של הלומדים .

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
עצמאי זה לגמרי לבד? כך תהפכו את תלמידיכם ללומדים פעילים

# data[].attributes.attachment_link.description
אנחנו רוצים לגרום להם לקחת אחריות, לדעת לרכוש ידע בכוחות עצמם, אבל איך עושים זאת בצורה אפקטיבית, שהופכת את המורה למלווה למידה? דר′ עידית לוינץ-גילאי מסבירה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ברגע הראשון הרגשתי שהאדמה נשמטה תחת רגליי. קורונה. סגר. האינטרנט בבית מקרטע כמוני. מעולם לא לימדתי מרחוק. מצאתי את עצמי משוטטת ברשת, לומדת כלים חדשים, תרה אחר מענים אפקטיביים - טכנולוגיים ורגשיים, מתאימה את חומרי הלמידה שלי, משתתפת ב"וובינרים", מתייעצת עם עמיתים קרובים ועם קהילות וירטואליות, קוראת, בוחנת, מתנסה, נכשלת ומצליחה. לבסוף, את תחושת האדמה הנשמטת, החליפה תחושה חדשה - תחושה של יציבות וצמיחה.

במבט לאחור, היכולת שלי ללמוד באופן עצמאי - היכולת להסתגל, לרכוש תחושת מסוגלות ומוטיבציה, הרצון להתאים את היכולות שלי לנסיבות והמיומנויות לאיתור מידע וברירת חומרים, תוך בחירה והתאמה, עמדו לזכותי ואפשרו לי לצמוח ולהצמיח את תלמידיי, חרף ובזכות האתגרים.

מבררים חוזקות בקבוצות. בכל התמונות בכתבה, תלמידיי האהובים מחטיבת "זאב" בההרצליה

לומד עצמאי - מהלכה למעשה

היכולת להיות לומד עצמאי היא יכולת נרכשת, שיש לתרגל ולפתח, מתוך מודעות. היא תלויה במאפייני הלומד (מוטיבציה, מיומנויות ומחויבות), אך לא פחות מכך, תלויה במנחה: מודעות למאפייני הלומד העצמאי, התעכבות עליהם, הקניית הכלים המתאימים והמיומנויות הרלוונטיות ותמיכה בתהליך. כל אלו יהפכו את המפגש בין הלומד, המנחה המלמד ותהליך הלמידה, לתוצר סינרגטי. כך תעשו זאת בעצמכם:

סייעו לתלמידיכם לזהות את החוזקות ואת אזורי הצמיחה שלהם והעניקו להם כלים לצמוח. שאלו אותם, בדקו איתם ושקפו להם במה הם טובים ובמה פחות. הגדירו יחד איתם מטרות וכוונו אותם להצלחה. למדו אותם ללמוד מטעויות ולהבין כי הדרך להצלחה רצופה, לעתים, כישלונות. בנו איתם תכנית יעדים, הבנויה שלבים שלבים, כזו שתהיה מאתגרת, אך לא מתסכלת. כך תוכלו ליצור מוטיבציה ולאפשר לתלמידים להשיב לעצמם על השאלה "למה אני צריך את זה?" והנה סרטון מקסים להשראה, על כוחה של האמונה שאתה יכול להשתפר - קרול דואק.

2. צרו רלוונטיות ועניין

עוררו את המוטיבציה ללמידה בעזרת יצירת רלוונטיות ועניין. את הנושא המשעמם ביותר בעולם (בעיני התלמידים לפחות) ניתן לארוז תחת אריזה מפתה, צבעונית, רלוונטית, מעניינת ובעיקר כזו המעוררת מוטיבציה. הנה כמה רעיונות:

חודו להם חידה. למשל, מה הקשר בין הקורונה לבין האסלאם? הידעתם כי המוסלמים היו הראשונים בעולם שגילו את המחלות המדבקות?.

הזמינו את התלמידים לצפות בסרט רלוונטי. ציידו אותם בדף צפייה ובשאלות עמ"ר והזמינו אותם להביא פופקורן ושתייה. השתדלו לבחור סרטים עכשוויים.

הציגו את האירוע הנחקר כאירוע בלשי שיש לפענח. למשל, משימה הכוללת פתיחת תיק CSI ומעקב בלשי אחר נפוליאון. היכן שהה, מה עשה, האם קידם את המהפכה הצרפתית או שיש להרשיע אותו על שחיבל בערכיה?

הציגו שאלות מערערות, כמו "מה היה קורה אילו?" והזמינו את התלמידים לחקור. למשל, מה היה קורה אילו כל המדינות בעולם היו דמוקרטיות? מה היה קורה אם הגיבור היה גיבורה?

שלבו משחוק ומשחק.

הזמינו את התלמידים לחבר סוף אחר לאירוע, לסכם את האירועים בכתיבה עיתונאית או בכתב אישום או ערעור והפנו את התלמידים למשימות מעולמם, כמו לסכם את השיעור ב"מם", לתאר את תחושות הגיבור באימוג'י חדש שהם יוצרים, ליצור סרטון טיק-טוק בהתאם לנושא, לפתוח עמוד אינסטגרם, לחבר שאלות לצ'ייסר, להקליט פודקאסט, לנסח שאלות לראיון, ליצור חידון, ליצור סקר, לפתח משחק קופסה או משחק מחשב ועוד.

חשוב: יש לבחור את סוג הלמידה ואת אופי הפעילות לאחר שהוגדרו מטרות הלמידה. הבחירה אינה אקראית ומבוססת על התוכן ועל המיומנויות שתרצו שילמדו הלומדים בלמידה העצמאית. כאן תמצאו עוד כמה טיפים והמלצות לטיפוח מוטיבציה בלמידה מרחוק.

תחרות מאסטר שף כיתתית

3. אפשרו אוטונומיה ובחירה

על מנת להתחבר לחוזקות של התלמידים ולשמר מוטיבציה, אפשרו להם לבחור בין משימות ותוצרים שונים. מספיקות שלוש אופציות, כדי לא לבלבל. למשל, מבקשים שילמדו באמצעות צפייה בסרט? אפשרו להם לבחור סרט אחד מתוך שלושה. לסיכום הלמידה אפשרו להם להציג את ממצאיהם בסרטון ויזואלי, בטקסט כתוב או בפלטפורמה דיגיטלית. היעד אותו יעד, התכנים אותם תכנים ובכל זאת, יש לאפשר לכל תלמיד אוטונומיה לבחור את הדרך המתאימה לו ולחוזקותיו, על מנת לבצע את המשימה הכי טוב שאפשר.

4. הקנו מיומנויות

לומד עצמאי נדרש לשלוט במיומנויות למידה ובמיומנויות חיים, כדי שיוכל להתמודד עם ה"איך?". על מנת להיות לומד עצמאי אפקטיבי, יש צורך במיומנויות שונות, אורייניות, טכנולוגיות, חברתיות ורגשיות. על כן, חשוב למפות ולזהות מהן המיומנויות הנדרשות, לפני כל משימת לומד עצמאי, לקרוא להן בשם ולעבוד עליהן, בהוראה מפורשת.

אתם מבקשים מהם לחפש חומרים ברשת? למדו על מקורות מהימנים וחשפו אותם למקורות מידע רלוונטיים. אתם מבקשים מהם ליצור סרטון? צרו מחוון מסודר וממוקד מה אתם מצפים לראות בו וכוונו אותם לכלים המתאימים. אתם מבקשים פסקת טיעון או כתיבה משפטית, וודאו כי הענקתם לתלמידים את הכלים לכתיבה בהתאם.

כמו כן, עבודה עצמאית לעתים מלווה בתסכול. התלמיד לומד בעצמו ונתקל במכשולים. הקדישו שיעורי חינוך להתמודדות עם כישלונות, לתכנון זמן יעיל וליצירת חוסן. לא לכל התלמידים שמורות מיומנויות אלו בתרמיל הלמידה.

5. הבהירו את המשימה

שימו לב לאופן הגשת המטלות לתלמידים, כשאתם רוצים שיפעלו באופן עצמאי. ודאו שהמידע ברור, הדף (מודפס או וירטואלי) מזמין ולא עמוס, המשימות מחולקות לסעיפים, היקף המשימה ידוע, הדרישות התוכניות והמיומנויות ברורות, מועד ההגשה ודרך ההגשה ברורים, ישנו מחוון. ודאו גם שהתלמיד יודע למי לפנות ברגע מאתגר ואיך לפנות. ככל שהמשימה תהיה ברורה ומזמינה, ככל שיינתנו לתלמידים יותר עוגנים לביצוע וכתובות להתקשרות, כך יוכלו לפעול באופן עצמאי ובשיקולי דעת טובים יותר.

בונים קופסת בריחה

6. צרו נגישות

כאשר אתם מזמינים את התלמידים ללמידה עצמאית, שימו לב לנגישות המידע: היכן מופיעה המשימה והאם התלמידים יודעים איך לגשת אליה? היכן מופיעים התכנים? האם ישנה רשימת אתרים רלוונטית, לצד ספר הלימוד? האם האתרים פתוחים לכולם והתלמידים יכולים להשתמש בהם? עד כמה אתם נגישים להשיב על השאלות ולתת מענה ובאיזה אופן (במשו"ב, בנייד, במפגש ייעודי)?

7. זמנו למידת עמיתים

שתפו את העמיתים שלכם ואת התלמידים שלכם בתהליך, בהתלבטויות, באתגרים ובהזדמנויות. עמיתיכם יוכלו לחדד, לדייק, להוסיף ולכוון. גם התלמידים ידעו להגיד לכם למה הם זקוקים כדי להצליח ומה נדרש כדי לשכלל את מיומנויות הלומד העצמאי שלהם. הקדישו לכך מליאת מורים; הקדישו לכך מפגש כיתתי; ערכו סיעור מוחין סביב המושג, הנגישו אותו; תורו אחר טיפים והמלצות מנקודת מבט של אחרים. בטוחה שיהיה מעניין!

8. עודדו למידה עצמאית בקבוצה

לכאורה ישנו דיסוננס בין "לומד עצמאי" (יחיד") לבין "למידת עמיתים" (קבוצה), אך לתפיסתי, למידת עמיתים הופכת את הלימוד העצמאי למשמעותי יותר: כל לומד מביא את עצמו ואת רעיונותיו לידי ביטוי משמעותי יותר. כאשר הוא עובד, משתף, מתייעץ, מציג או מלמד בקבוצה - הלומד מביא את ידיעותיו לידי ביטוי ו"מדבר" אותם עם אחרים. כבר אמרו חז"ל: "אֵין סַכִּין מִתְחַדֶּדֶת אֶלָּא בְּיָרֵךְ שֶׁל חֲבֶרְתָּהּ, כָּךְ אֵין תַּלְמִיד-חָכָם מִתְחַדֵּד אֶלָּא בַּחֲבֵרוֹ" (בראשית רבה, פרשה סט, סימן ב). מחקרים עכשוויים מבססים את הטענה כי הלימוד האפקטיבי ביותר הוא ללמד אחרים.

9. גוונו: לא רק לימודים

טיפוח לומד עצמאי אינו קשור רק למטלות לימודיות וניתן להשתמש בעקרונות שלו על מנת לשפר אקלים כיתתי. דוגמה לכך היא הפעלת וועדות כיתתיות: כל אחד מתלמידי הכיתה שותף בוועדה לבחירתו, בהתאם לחוזקותיו, בסיוע המורה.

תפקיד הוועדה הוא להיפגש, ליזום, ליצור, לזמן פעילויות כיתתיות ולקדם את התחום עליו היא אמונה. לפעילות הועדה משוב שוטף בשגרה, בשיחות אישיות ביום ההורים ובתעודות המחצית והוא מונכח דרך קבע, כמו כל תחום דעת אחר. כאן תמצאו כמה דוגמאות לעבודה מרחוק עם ועדות.

10. הקדישו מקום לדיאלוג מצמיח

עידוד, הכלה, משוב מפרגן, נוכחות ומשמעות - זהו התפקיד המרכזי שלנו כאנשי חינוך, גם מקרוב וגם מרחוק, גם כאשר אנחנו מלמדים בכיתה וגם כאשר אנחנו מלווים למידה עצמאית. דיאלוג מצמיח ומקדם למידה יוצר יחסי אמון ומשמעות ובעיקר, מקנה תחושת ביטחון, המאפשרת ללמוד, לשאול, לטעות, לתקן ולהצליח. לוו את התלמידים בתהליך, תנו משוב בכל שלב בדרך, חזקו אותם ועודדו אותם. אפשרו להם לצמוח וספקו להם חום מלמעלה וקרקע בטוחה מלמטה.
קראתם עד כאן, שאלתם שאלות, למדתם משהו חדש, הרהרתם, ערערתם? אתם כבר לומדים עצמאיים! נשמח אם תשתפו אותנו, כאן בתגובות.
עוד בנושא לומד עצמאי בכתבות הבאות:

# data[].attributes.attachment_link.title
לנסות, לשאול, להיכשל ולהצליח: 10 דרכים לטיפוח לומדים עצמאיים

# data[].attributes.attachment_link.description
המתנה הגדולה שתלמידיכם יוכלו לקבל מתקופת הקורונה והלמידה מרחוק היא היכולת ללמד את עצמם - בעצמם. דר' שרון רחמים מסבירה איך תתנו להם את הכלים לעצמאות בלמידה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מערך המו"פ במשרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
תל"י הרי אילת | מערך המו"פ במשרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
על מנת לזהות את מוקדי הכוח ואת מוקדי הקושי של הלומדים, יש לקיים אירוע הערכה במקצוע הנלמד. מיפוי התלמידים על פי חוזקות ומוקדים הדורשים חיזוק - בהתאם למה שעלה באירוע ההערכה. יש למפות באופן מדויק את המיומנויות שנבדקו באירוע ההערכה, בכדי לקבל תמונת מצב ברורה ביחס לכל לומד, וביחס למיומנויות שבהן הוא שולט או שאינו שולט.

# data[].attributes.attachment_link.title
פרוספור דן אריאלי על מוטיבציה בלמידה

# data[].attributes.headline
افراد المجموعه :

# data[].attributes.subject
افراد المجموعه :

# data[].attributes.body
الاسس

المبادئ:

مسؤولية المعلم\المركز:

# data[].attributes.headline
وضع اهداف مع مشاركته بوضع هذه الاهداف يعطي الطالب شعور بمسؤولية وعي الطالب بالهدف ينمي الاستقلالية *اكسب الطالب ادوات لتعلم وكيفيه استعمالها لوحده(مهام بحث امر مثير لك /ابني سؤال ) *اشجع الطالب لسؤال  *التنوع في اساليب التعلم وهو امر يجعل الطالب يختار مايناسب قدراته تنوع في فعاليات العمل بطاقم  وضمن مجموعات وكيف يضيف للمجموعة والطاقم من نقطة قوتهالتعلم التنوعي المختلف  في وحدات معينة من الوحدات هنا اصل لكل طالب وانمي  الاستقلالية عند طلابالمعلم عليه فحص المهام الشخصية لكل طالب ليرى فردية كل طالب )تضح نقاط القوة والضعف لدى الطلاب(*التطرق لمستوى الذكاء عند الطلاب وهو يختلف من طالب لطالب  وعليه يجب التنوع في المهام بحسب مستوى الذكاء ومهام تخدم اختلاف ذكاء عند الطلاب*المتابعة وروتين العمل وتعويد الطلاب على مهارات تخدم استقلالية  الطلاب بالتالي انا اضمن ان الطالب يمكنه العمل بظروف مختلفة مثل انتقاله من تعلم وجهاي لزوم

# data[].attributes.subject
وضع اهداف مع مشاركته بوضع هذه الاهداف يعطي الطالب شعور بمسؤولية وعي الطالب بالهدف ينمي الاستقلالية *اكسب الطالب ادوات لتعلم وكيفيه استعمالها لوحده(مهام بحث امر مثير لك /ابني سؤال ) *اشجع الطالب لسؤال  *التنوع في اساليب التعلم وهو امر يجعل الطالب يختار مايناسب قدراته تنوع في فعاليات العمل بطاقم  وضمن مجموعات وكيف يضيف للمجموعة والطاقم من نقطة قوتهالتعلم التنوعي المختلف  في وحدات معينة من الوحدات هنا اصل لكل طالب وانمي  الاستقلالية عند طلابالمعلم عليه فحص المهام الشخصية لكل طالب ليرى فردية كل طالب )تضح نقاط القوة والضعف لدى الطلاب(*التطرق لمستوى الذكاء عند الطلاب وهو يختلف من طالب لطالب  وعليه يجب التنوع في المهام بحسب مستوى الذكاء ومهام تخدم اختلاف ذكاء عند الطلاب*المتابعة وروتين العمل وتعويد الطلاب على مهارات تخدم استقلالية  الطلاب بالتالي انا اضمن ان الطالب يمكنه العمل بظروف مختلفة مثل انتقاله من تعلم وجهاي لزوم

# data[].attributes.body
متعلم مستقل هو من يطبق المادة بنفسة
من يبحث عن المعلومة ويتوسع بها

# data[].attributes.headline
وضع اهداف مع مشاركته

# data[].attributes.body
وضع اهداف مع مشاركته بوضع هذه الاهداف يعطي الطالب شعور بمسؤولية وعي الطالب بالهدف ينمي الاستقلالية
*اكسب الطالب ادوات لتعلم وكيفيه استعمالها لوحده(مهام بحث امر مثير لك /ابني سؤال )
*اشجع الطالب لسؤال
*التنوع في اساليب التعلم وهو امر يجعل الطالب يختار مايناسب قدراته تنوع في فعاليات
العمل بطاقم  وضمن مجموعات وكيف يضيف للمجموعة والطاقم من نقطة قوته
التعلم التنوعي المختلف  في وحدات معينة من الوحدات هنا اصل لكل طالب وانمي  الاستقلالية عند طلاب
المعلم عليه فحص المهام الشخصية لكل طالب ليرى فردية كل طالب )تضح نقاط القوة والضعف لدى الطلاب(
*التطرق لمستوى الذكاء عند الطلاب وهو يختلف من طالب لطالب  وعليه يجب التنوع في المهام بحسب مستوى الذكاء ومهام تخدم اختلاف ذكاء عند الطلاب
*المتابعة وروتين العمل وتعويد الطلاب على مهارات تخدم استقلالية  الطلاب بالتالي انا اضمن ان الطالب يمكنه العمل بظروف مختلفة مثل انتقاله من تعلم وجهاي لزوم

# data[].attributes.headline
الدافعية للتعلم

# data[].attributes.subject
الدافعية للتعلم

# data[].attributes.body
أفراد المجموعة: ريم، ميادة، لمى، تالا، ياسمين، ديما

المبادئ و الأسس :
ادراك ذاتي للقدرة
الاعمال المطلوبة: تجارب نجاح، اعطاء مردود

الانتماء: خلق بيئة ممتعة للطلاب تمنحم شعور انهم ليسوا وحدهم

# data[].attributes.headline
שימוש באינטרנט ככלי הערכה

# data[].attributes.subject
שימוש באינטרנט ככלי הערכה

# data[].attributes.body
| הדרכה בשימוש האינטרנט כדי שיוכל לענות על השאלות
הכוונה, תיווך והדרכה ממוקדת, עקביות

# data[].attributes.headline
שימוש באינטרנט כדי לענות על שאלות חשיבה ומחקר

# data[].attributes.subject
שימוש באינטרנט כדי לענות על שאלות חשיבה ומחקר

# data[].attributes.body
מיקוד החומר שהם צריכים לחקור.

-הדרכה\ הקנייה ע"י המורה איך חוקרים שאלה באינטרנט....מודילנג

# data[].attributes.headline
שימוש במחקרים כדי למצוא דרכי הערכה שונים ואקטואליים ללומד

# data[].attributes.subject
שימוש במחקרים כדי למצוא דרכי הערכה שונים ואקטואליים ללומד