# data[].attributes.attachment_link.title
Спецвипуск "Оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів НУШ"

# data[].attributes.attachment_link.description
Пропонуємо для ознайомлення 2 (125) номер науково-методичного журналу "Педагогічні обрії". Спецвипуск "Оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів НУШ".

# data[].attributes.attachment_link.title
Науково-методичний журнал "Джерело педагогічних інновацій" №1/2023. Тема випуску "Безпечна освіта"

# data[].attributes.attachment_link.description
Пропонуємо для ознайомлення 1 (41) номер науково-методичного журналу "Джерело педагогічних інновацій".

# data[].attributes.attachment_link.title
Перелік навчальної літератури та навчальних програм, рекомендованих Міністерством освіти і науки України, для використання в освітньому процесі у 5-11 класах закладів загальної середньої освіти 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Провівши підсумкову педагогічну раду, перевівши учнів на наступний рік навчання, вручивши документи про освіту, керівник закладу освіти проводить звітування про роботу перед загальними зборами (конференцією) закладу освіти. 📍 Звертаємо увагу!
Звіт про роботу закладу освіти за навчальний рік включає результат проведеного Самооцінювання та виконання частини Стратегії (програми розвитку) закладу.
‼️ Нагадуємо!
Порядок звітування керівника закладу освіти та ключові аспекти звіту зазначено в наказі МОН України "Про запровадження звітування керівників дошкільних, загальноосвітніх та професійно-технічних навчальних закладів (наказ МОН України від 28.01.2005 р. № 55) та "Примірному положенні про порядок звітування керівників дошкільних, загальноосвітніх та професійно-технічних навчальних закладів перед педагогічним колективом та громадськістю" (наказ МОН України від 23.03.2005 р. №178).

Рекомендуємо керівникам керуватися цими документами в частині звіту з напряму "Управлінські процеси закладу освіти", однак лише в частині тих положень, що відповідають чинному законодавству.

Детальніше про порядок, терміни та структуру звіту про роботу закладу дошкільної, загальної середньої та професійно-технічної освіти читайте в нашій презентації тут

# data[].attributes.attachment_link.title
Завершення навчального року. Що потрібно зробити?

# data[].attributes.attachment_link.description
Провівши підсумкову педагогічну раду, перевівши учнів на наступний рік навчання, вручивши документи про освіту, керівник закладу освіти проводить звітування про роботу перед загальними зборами (конференцією) закладу освіти.

# data[].attributes.attachment_link.title
Основні аспекти розподілу попереднього педагогічного навантаження

# data[].attributes.attachment_link.description
Роз`яснення Харківської обласної організації профспілки працівників освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Дистанційна форма здобуття освіти організовується:

🔹для здобувачів освіти, які не мають медичних протипоказань до занять із комп'ютерною технікою;

🔸незалежно від віку та місця проживання;

🔹на будь-якому рівні здобуття повної загальної середньої освіти;

🔸виключно за бажанням учнів, їх батьків (законних представників);

🔹за наявності навчально-методичного та системотехнічного забезпечення;

🔸на підставі рішення педагогічної ради закладу освіти

Зарахування (переведення) на дистанційну форму здобуття освіти здійснюється:

✅за наказом керівника закладу освіти на підставі особистої заяви повнолітньої особи або одного з батьків (або скановану копію або фотокопію заяви передано будь-якими засобами зв'язку (факсом, електронною поштою тощо);

✅як правило, до початку навчального року або семестру (триместру) навчання

Здобуття повної загальної середньої освіти за дистанційною формою здійснюється відповідно до нормативно-правових документів:

🔰Конституції України;

🔰Закону України "Про освіту";

🔰Закону України "Про повну загальну середню освіту";

🔰Закону України "Про захист персональних даних";

🔰Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №87 "Про затвердження Державного стандарту початкової освіти";

🔰Постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №898 "Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти";

🔰Постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 №1392 "Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 23.04.2019 № 536 "Про затвердження Положення про інституційну та дуальну форми здобуття повної загальної середньої освіти" із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства освіти і науки № 160 від 10.02.2021;

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 16.04.2018 №367 "Про затвердження Порядку зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 08.09. 2020 № 1115 "Деякі питання організації дистанційного навчання";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 28.03. 2022 № 284 "Про деякі питання організації здобуття загальної середньої освіти та освітнього процесу в умовах воєнного стану в Україні";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 № 128 "Про затвердження Нормативів наповнюваності груп дошкільних навчальних закладів (ясел-садків) компенсуючого типу, класів спеціальних загальноосвітніх шкіл (шкіл-інтернатів), груп подовженого дня і виховних груп загальноосвітніх навчальних закладів усіх типів та Порядку поділу класів на групи при вивченні окремих предметів у загальноосвітніх навчальних закладах" ( із змінами);

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 07.12.2018 №1369 "Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 20.05.2022 №466 "Про деякі питання видачі документів про загальну середню освіту в умовах воєнного стану в Україні";

🔰Наказу Міністерства охорони здоров'я України від 25.09.2020 № 2205 "Про затвердження Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти";

🔰Листа Міністерства освіти і науки України від 02.11.2020 №1/9-609 "Щодо організації дистанційного навчання";

🔰Електронного реєстру щодо надання грифів і свідоцтв МОНУ https://gryf.imzo.gov.ua/

🔰Положення про електронні освітні ресурси, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України від 01 жовтня 2012 року № 1060 (зі змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України юстиції України 5 жовтня 2012 р. за № 1695/22007;

🔰Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти, затверджений наказом МОЗ від 25.09.2020 р. № 2205

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація здобуття освіти за дистанційною формою (як окремою формою здобуття освіти)

# data[].attributes.attachment_link.description
Дистанційна форма здобуття освіти організовується: 🔹для здобувачів освіти, які не мають медичних протипоказань до занять із комп'ютерною технікою; 🔸незалежно від віку та місця проживання; 🔹на будь-якому рівні здобуття повної загальної середньої освіти; 🔸виключно за бажанням учнів, їх батьків (законних представників); 🔹за наявності навчально-методичного та системотехнічного забезпечення; 🔸на підставі рішення педагогічної

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Дистанційна форма здобуття освіти організовується:

🔹для здобувачів освіти, які не мають медичних протипоказань до занять із комп'ютерною технікою;

🔸незалежно від віку та місця проживання;

🔹на будь-якому рівні здобуття повної загальної середньої освіти;

🔸виключно за бажанням учнів, їх батьків (законних представників);

🔹за наявності навчально-методичного та системотехнічного забезпечення;

🔸на підставі рішення педагогічної ради закладу освіти

Зарахування (переведення) на дистанційну форму здобуття освіти здійснюється:

✅за наказом керівника закладу освіти на підставі особистої заяви повнолітньої особи або одного з батьків (або скановану копію або фотокопію заяви передано будь-якими засобами зв'язку (факсом, електронною поштою тощо);

✅як правило, до початку навчального року або семестру (триместру) навчання

Здобуття повної загальної середньої освіти за дистанційною формою здійснюється відповідно до нормативно-правових документів:

🔰Конституції України;

🔰Закону України "Про освіту";

🔰Закону України "Про повну загальну середню освіту";

🔰Закону України "Про захист персональних даних";

🔰Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №87 "Про затвердження Державного стандарту початкової освіти";

🔰Постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №898 "Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти";

🔰Постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 №1392 "Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 23.04.2019 № 536 "Про затвердження Положення про інституційну та дуальну форми здобуття повної загальної середньої освіти" із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства освіти і науки № 160 від 10.02.2021;

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 16.04.2018 №367 "Про затвердження Порядку зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 08.09. 2020 № 1115 "Деякі питання організації дистанційного навчання";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 28.03. 2022 № 284 "Про деякі питання організації здобуття загальної середньої освіти та освітнього процесу в умовах воєнного стану в Україні";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 № 128 "Про затвердження Нормативів наповнюваності груп дошкільних навчальних закладів (ясел-садків) компенсуючого типу, класів спеціальних загальноосвітніх шкіл (шкіл-інтернатів), груп подовженого дня і виховних груп загальноосвітніх навчальних закладів усіх типів та Порядку поділу класів на групи при вивченні окремих предметів у загальноосвітніх навчальних закладах" ( із змінами);

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 07.12.2018 №1369 "Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації";

🔰Наказу Міністерства освіти і науки України від 20.05.2022 №466 "Про деякі питання видачі документів про загальну середню освіту в умовах воєнного стану в Україні";

🔰Наказу Міністерства охорони здоров'я України від 25.09.2020 № 2205 "Про затвердження Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти";

🔰Листа Міністерства освіти і науки України від 02.11.2020 №1/9-609 "Щодо організації дистанційного навчання";

🔰Електронного реєстру щодо надання грифів і свідоцтв МОНУ https://gryf.imzo.gov.ua/

🔰Положення про електронні освітні ресурси, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України від 01 жовтня 2012 року № 1060 (зі змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України юстиції України 5 жовтня 2012 р. за № 1695/22007;

🔰Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти, затверджений наказом МОЗ від 25.09.2020 р. № 2205

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація здобуття освіти за дистанційною формою (як окремою формою здобуття освіти)

# data[].attributes.attachment_link.description
Дистанційна форма здобуття освіти організовується: 🔹для здобувачів освіти, які не мають медичних протипоказань до занять із комп'ютерною технікою; 🔸незалежно від віку та місця проживання; 🔹на будь-якому рівні здобуття повної загальної середньої освіти; 🔸виключно за бажанням учнів, їх батьків (законних представників); 🔹за наявності навчально-методичного та системотехнічного забезпечення; 🔸на підставі рішення педагогічної

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Інфографіка, як директору ЗЗСО організувати та застосувати результати внутрішнього моніторингу результатів навчання учнів.

За інформаційними матеріалами підготовлених командою ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe).

Детальніше 👉 https://cutt.ly/S217mZX

# data[].attributes.attachment_link.title
Як директору ЗЗСО організувати та застосувати результати внутрішнього моніторингу результатів навчання учнів

# data[].attributes.attachment_link.description
Інфографіка, як директору ЗЗСО організувати та застосувати результати внутрішнього моніторингу результатів навчання учнів. За інформаційними матеріалами підготовлених командою ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). Детальніше 👉 https://cutt.ly/S217mZX

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Документ набирає чинності з 1 вересня 2023 року.

Підпункт 3 пункту 3, набирає чинності з дня його офіційного опублікування та передбачає, що педагогічним працівникам, які до набрання чинності цим наказом, успішно пройшли сертифікацію і мають чинні сертифікати, проходження сертифікації зараховується як проходження чергової (позачергової) атестації із присвоєнням наступної (збереженням присвоєної) кваліфікаційної категорії, педагогічного звання.

Атестація педагогічних працівників є обов'язковою. Вона може бути черговою або позачерговою. Педагогічний працівник проходить чергову атестацію не менше одного разу на п'ять років.

За результатами атестації передбачають:

➡встановлювати відповідність/невідповідність педагогічного працівника займаній посаді;

➡присвоювати наступну, понижувати чи підтверджувати кваліфікаційну категорію;

➡підтверджувати/не підтверджувати, присвоювати/не присвоювати педагогічне звання;

➡присвоювати або підтверджувати тарифний розряд.
Додатково див. Деякі питання атестації педагогічних працівників з 01.09.2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Зміни до Положення про атестацію педагогічних працівників

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України відповідним наказом від 09.09.2022 р. №805 затвердило Положення про атестацію педагогічних працівників.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 19 від 11 січня 2023 року

Зареєстровано
в Міністерстві юстиції України
26 січня 2023 р. за № 167/39223
Про звільнення від проходження
державної підсумкової атестації учнів,
які завершують здобуття початкової
та базової загальної середньої освіти,
у 2022/2023 навчальному році
Відповідно до статті 17 Закону України "Про повну загальну середню освіту", Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, пункту 3 розділу I, пункту 6 розділу IV Порядку проведення державної підсумкової атестації, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1369, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 січня 2019 року за № 8/32979, та з метою збереження життя і здоров'я учнів в умовах воєнного стану НАКАЗУЮ:

1. Звільнити у 2022/2023 навчальному році від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти.

2. Директорату дошкільної, шкільної, позашкільної та інклюзивної освіти (Єресько О.) забезпечити в установленому порядку подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

3. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

Т. в. о. Міністра Андрій Вітренко

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про звільнення від проходження державної підсумкової атестації учнів, які завершують здобуття початкової та базової загальної середньої освіти, у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 19 від 11 січня 2023 року Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26 січня 2023 р.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

10.05.2011 № 423

Про затвердження єдиних зразків обов'язкової ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності

Відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України від 23.06.2000 № 240 "Про затвердження Інструкції з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах I-III ступенів" НАКАЗУЮ:

1. Затвердити такі єдині зразки обов'язкової ділової документації для загальноосвітніх навчальних закладів усіх типів і форм власності:

Класний журнал для I-IV класів ( додаток 1);

Класний журнал для V-XI класів ( додаток 2);

Табель навчальних досягнень учнів II-IV класів (додаток 3);

Табель навчальних досягнень учнів V-XI класів (додаток 4);

Особова справа ( додаток 5);

Алфавітна книга запису учнів ( додаток 6);

Книга наказів з основної діяльності ( додаток 7);

Книга наказів з кадрових питань ( додаток 8);

Книга обліку і видачі свідоцтв та додатків до свідоцтв про базову загальну середню освіту ( додаток 9);

Книга обліку і видачі атестатів та додатків до атестатів про повну загальну середню освіту, Срібних і Золотих медалей ( додаток 10);

Книга записів наслідків внутрішнього контролю ( додаток 11);

Журнал обліку пропущених і замінених уроків ( додаток 12);

Журнал групи продовженого дня ( додаток 13);

Книга протоколів засідання педагогічної ради ( додаток 14).

Бланк протоколу державної підсумкової атестації учнів (вихованців) у системі загальної середньої освіти (додаток 15).

2. Визнати таким, що втратив чинність, наказ Міністерства освіти і науки України від 13.06.2001 № 451 "Про затвердження єдиних зразків обов'язкової ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах І-ІІІ ступенів усіх типів і форм власності".

3. Міністерству освіти і науки, молоді та спорту Автономної Республіки Крим, управлінням освіти і науки обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій з 1 вересня 2011 р. забезпечити використання загальноосвітніми навчальними закладами обов'язкової ділової документації нового зразку.

6. Наказ розмістити на офіційних веб-сайтах Міністерства (www.mon.gov.ua), Інституту інноваційних технологій і змісту освіти (www.iitzo.gov.ua) і в офіційних друкованих виданнях Міністерства.

7. Контроль за виконанням наказу покласти на заступника Міністра Жебровського Б.М.

{Додаток 15 не наводиться}

· Відповідно до Інструкції з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах, згідно з наказом № 240 від 23.06.2000 року Міністерства освіти і науки України, класний журнал є шкільним документом, ведення якого здійснюється класним керівником та вчителями, які не суть особисту відповідальність за своєчасність заповнення, стан та достовірність записів.

· Всі записи в журналі ведуться державною мовою, чорнилом (пастою) одного (чорного або синього) кольору, чітко й охайно. У разі помилкового або неправильного запису він закреслюється, поряд робиться правильний, який засвідчується підписом керівника навчального закладу та скріплюється печаткою внизу сторінки, на якій відбулося виправлення.

· Класні журнали паралельних класів нумеруються арабськими цифрами і прописними літерами українського алфавіту. Наприклад, "1-А клас", "1-Б клас", "3-Б клас" , "3-Б клас".

· Розподіл кількості сторінок для навчальних предметів та курсів за вибором відповідно до робочого навчального плану здійснює керівник навчального закладу або його заступник з навчально-виховної роботи.

· Класний керівник заповнює розділи: "Облік відвідування (пропусків занять)"; "Облік проведення бесід, інструктажів, заходів з безпеки життєдіяльності"; "Загальні відомості про учнів"; "Зведена таблиця руху учнів класу" і переносить до розділу "Зведений облік навчальних досяг нень учнів" наприкінці семестрів та року оцінки з відповідних предметних сторінок.

· Графи розділу "Загальні відомості про учнів" учитель заповнює протягом перших 10 днів навчального року і систематично протягом року вносить до цього розділу відповідні записи, в зв'язку з прибуттям або вибуттям учнів.

· Прізвища та імена учнів записуються на сторінках відповідного розділу журналу в алфавітному порядку.

· У розділі "Облік відвідування (пропусків занять)" класний керівник щодня відмічає кількість уроків, пропущених кожним учнем. Відсутність учня (учениці) записується у вигляді дробу, чисельник якого вказує на причину відсутності ("н" - відсутність учня (учениці), "хв" - відсутність через хворобу), а знаменник - на кількість пропущених уроків. Наприклад: "н/6", "хв/5". Наприкінці кожного семестру та навчального року підбивається підсумок загальної кількості пропущених учнем уроків.

· У розділі "Облік навчальних досягнень учнів" класний керівник записує в алфавітному порядку прізвища та імена учнів, назву навчального предмета відповідно до навчального плану, прізвище, ім'я та по батькові вчителя, який його викладає.

· На лівій сторінці розгорнутого журналу в розділі "Облік навчальних досягнень учнів" вчитель веде щоденний облік навчальних досягнень та відвідування учнями занять, на правій - записує дату проведення уроку, його зміст і завдання додому.

· У графі "Зміст уроку" відповідно до календарного планування стисло записується тема уроку, контрольної, практичної, лабораторної роботи тощо.

· У графі "Завдання додому" стисло записується зміст і характер його виконання (прочитати, вивчити напам'ять, повторити тощо), сторінки підручника, номери задач, прикладів, практичні роботи.

У графі "Місяць і число" проставляється дата проведення уроку.

Відмітки щодо відвідування і бали за досягнення у навчанні проставляються в одних і тих самих клітинках.

· Дата проведення занять записується дробом, чисельник якого є датою, а знаменник - місяцем поточного року. Наприклад, 04/09 означає, що заняття проведено четвертого вересня.

· У разі проведення здвоєних уроків (у тому числі семінарських занять) дата і тема кожного уроку (семінару) записуються окремо.

· Відсутність учня (учениці) на уроці позначається літерою "н".

· Оцінювання навчальних досягнень учнів здійснюється за 12-бальною системою (шкалою) і його результати позначаються цифрами від 1 до 12. У разі неатестації учня робиться відповідний запис: "н/а" (не атестований(а)).

· Усі записи щодо оцінювання різних видів діяльності та контролю роблять у формі називного відмінка: "зошит", а не "за зошит"; "І семестр", а не "за І семестр"; "практична робота", а не "за практичну роботу" тощо.

· За письмові роботи бали ставляться в графі того дня, коли вони проводились у класі.

· Учням, які за станом здоров'я зараховані до спеціальної групи з фізичної культури, при вистав ленні тематичних, семестрових та річного балів робиться відповідний запис : "зар." (зараховано).

· У випадку відсутності вчителя педагогічний працівник, який його заміняє, у графі "завдання додому" після запису домашнього завдання записує "заміна", прізвище, ініціали та засвідчує запис власним підписом.

· У випадку, коли для проведення окремих уроків об'єднують паралельні чи наступні класи, вчитель робить запис про проведення уроку в обох журналах, а в графі "Завдання додому", після запису домашнього завдання, записує "спільно з" і вказує клас, спільно з яким проводився урок.

· Бали за досягнення у навчанні за семестр з кожного предмета проставляються в кінці семестру в розділі "Облік навчальних досягнень учнів" після запису останнього уроку.

· Розділ "Зведений облік навчальних досягнень учнів" заповнюється класним керівником напри кінці кожного семестру і навчального року.

· У розділі "Облік проведення навчальних екскурсій" вчителем записується дата і зміст проведення навчальних екскурсій (навчальної практики). Поруч із тематикою екскурсії вказується в дужках відповідна кількість годин її проведення.

· У розділі "Облік проведення бесід, інструктажів, заходів з безпеки життєдіяльності" класним керівником здійснюються відповідні записи.

· Розділ "Зведена таблиця руху учнів класу" заповнюється класним керівником наприкінці кожного семестру і навчального року за даними попередніх розділів журналу.

· На вільних сторінках журналу класний керівник записує теми додаткових занять та консультацій, які проводяться з учнями.

· У розділі "Зауваження до ведення журналу" керівник загальноосвітнього навчального закладу, його заступник та особи, уповноважені відповідними органами управління освітою, які мають право здійснювати контроль за діяльністю навчального закладу, записують зауваження до ведення журналу із зазначенням дати перевірки, та у разі необхідності, - термін усунення зауважень. Учитель ставить підпис і дату про ознайомлення із зауваженнями та, за необхідності, - відмітку про усунення недоліків.

· Перевірка керівником (заступником керівника) навчального закладу стану ведення журналу здійснюється протягом навчального року не менше 4 разів.

· Контроль за станом ведення класних журналів та їх збереженням як архівних документів, згідно з Інструкцією з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах, покладається на керівника навчального закладу.

· Термін зберігання класних журналів в архіві - 5 років.

· Відповідно до Інструкції з ведення ділової документації в загальноосвітніх навчальних закладах, згідно з наказом № 240 від 23.06.2000 року Міністерства освіти і науки України, класний журнал є шкільним документом, ведення якого здійснюється класним керівником та вчителями, які не суть особисту відповідальність за своєчасність заповнення, стан та достовірність записів.

· Всі записи в журналі ведуться державною мовою, чорнилом (пастою) одного (чорного або синього) кольору, чітко й охайно. У разі помилкового або неправильного запису він закреслюється, поряд робиться правильний, який засвідчується підписом керівника навчального закладу та скріплюється печаткою внизу сторінки, на якій відбулося виправлення.

· Класні журнали паралельних класів нумеруються арабськими цифрами і прописними літерами українського алфавіту. Наприклад, "5-А клас", "5-Б клас", "10-А клас", "10-Б клас".

· Розподіл кількості сторінок для навчальних предметів і курсів за вибором відповідно до робочого навчального плану здійснює керівник навчального закладу або його заступник з навчально-виховної роботи.

· Класний керівник заповнює розділи: "Облік відвідування (пропусків занять)"; "Облік проведення бесід, інструктажів, заходів з безпеки життєдіяльності"; "Загальні відомості про учнів"; "Зведена таблиця руху учнів класу" та переносить до розділу "Зведений облік навчальних досягнень учнів" наприкінці семестрів та року оцінки з відповідних предметних сторінок.

· Графи розділу "Загальні відомості про учнів" учитель заповнює протягом перших 10 днів навчального року і систематично протягом року вносить до цього розділу відповідні записи, в зв'язку з прибуттям або вибуттям учнів.

· Прізвища та імена учнів записуються на сторінках відповідного розділу журналу в алфавітному порядку.

· У розділі "Облік відвідування (пропусків занять)" класний керівник щодня відмічає кількість уроків, пропущених кожним учнем. Відсутність учня (учениці) записується у вигляді дробу, чисельник якого вказує на причину відсутності ("н" - відсутність учня (учениці), "хв" - відсутність через хворобу), а знаменник - на кількість пропущених уроків. Наприклад: "н/6", "хв/5". Наприкінці кожного семестру та навчального року підбивається підсумок загальної кількості пропущених учнем уроків.

· У розділі "Облік навчальних досягнень учнів" класний керівник записує в алфавітному по рядку прізвища та імена учнів, назву навчального предмета відповідно до навчального плану, прізвище, ім'я та по батькові вчителя, який його викладає.

· На лівій сторінці розгорнутого журналу в розділі "Облік навчальних досягнень учнів" учитель веде щоденний облік навчальних досягнень і відвідування учнями занять, на правій - записує дату проведення уроку, його зміст і завдання додому.

· У графі "Зміст уроку" відповідно до календарного планування стисло записується тема уроку, контрольної, практичної, лабораторної роботи тощо.

· У графі "Завдання додому" стисло записується зміст і характер його виконання (прочитати, вивчити напам'ять, повторити тощо), сторінки підручника, номери задач, прикладів, практичні роботи.

· У графі "Місяць і число" проставляється дата проведення уроку.

· Відмітки щодо відвідування і бали за досягнення у навчанні проставляються в одних і тих самих клітинках.

· Дата проведення занять записується дробом, чисельник якого є датою, а знаменник - місяцем поточного року. Наприклад, 04/09 означає, що заняття проведено четвертого вересня.

· У разі проведення здвоєних уроків (у тому числі семінарських занять) дата і тема кожного уроку (семінару) записуються окремо.

· Відсутність учня (учениці) на уроці позначається літерою "н".

· Оцінювання навчальних досягнень учнів здійснюється за 12-бальною системою (шкалою) і його результати позначаються цифрами від 1 до 12. У разі неатестації учня робиться відповідний запис: "н/а" (не атестований(а)).

· Усі записи щодо оцінювання різних видів діяльності та контролю роблять у формі називного відмінка: "зошит", а не "за зошит"; "І семестр", а не "за І семестр"; "практична робота", а не "за практичну роботу" тощо.

· За письмові роботи бали ставляться в графі того дня, коли вони проводились у класі.

· Учням, які за станом здоров'я зараховані до спеціальної групи з фізичної культури, при вистав ленні тематичних, семестрових та річного балів робиться відповідний запис : "зар." (зараховано).

· У випадку відсутності вчителя педагогічний працівник, який його заміняє, у графі "завдання додому" після запису домашнього завдання записує "заміна", прізвище, ініціали та засвідчує запис власним підписом.

· У випадку, коли для проведення окремих уроків об'єднують паралельні чи наступні класи, вчитель робить запис про проведення уроку в обох журналах, а в графі "Завдання додому", після запису домашнього завдання, записує "спільно з" і вказує клас, спільно з яким проводився урок.

· Бали за досягнення у навчанні за семестр з кожного предмета проставляються в кінці семестру в розділі "Облік навчальних досягнень учнів" після запису останнього уроку.

· Розділ "Зведений облік навчальних досягнень учнів" заповнюється класним керівником напри кінці кожного семестру і навчального року.

· У розділі "Облік проведення навчальних екскурсій та навчальної практики" вчителем записується дата і зміст проведення навчальних екскурсій (навчальної практики). Поруч із тематикою екскурсії вказується в дужках відповідна кількість годин її проведення.

· У розділі "Облік проведення бесід, інструктажів, заходів з безпеки життєдіяльності" класним керівником здійснюються відповідні записи.

· Розділ "Зведена таблиця руху учнів класу" заповнюється класним керівником наприкінці кожного семестру і навчального року за даними попередніх розділів журналу.

· На вільних сторінках журналу класний керівник записує теми додаткових занять та консультацій, які проводяться з учнями.

· У розділі "Зауваження до ведення журналу" керівник загальноосвітнього навчального закладу, його заступник та особи, уповноважені відповідними органами управління освітою, які мають право здійснювати контроль за діяльністю навчального закладу, записують зауваження до ведення журналу із зазначенням дати перевірки, та у разі необхідності, - термін усунення зауважень. Учитель ставить підпис та дату про ознайомлення із зауваженнями та, за необхідності, - відмітку про усунення недоліків.

· Перевірка керівником (заступником керівника) навчального закладу стану ведення журналу здійснюється протягом навчального року не менше 4 разів.

· Контроль за станом ведення класних журналів і їх збереженням як архівних документів, згідно з Інструкцією з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах, покладається на керівника навчального закладу.

· Термін зберігання класних журналів в архіві - 5 років. Для випускних класів - 10 років.

· Особова справа учня ведеться в кожному загальноосвітньому навчальному закладі і на кожного учня з моменту вступу його до школи та до її закінчення згідно з Інструкцією з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах (наказ Міністерства освіти і науки України № 240 від 23.06.2000 р.) та наказу "Про затвердження Інструкції про переведення та випуск учнів навчальних закладів системи загальної середньої освіти усіх типів та форм власності (наказ МОН України № 319 від 14.04.2008 р.)".

· Особова справа має номер, що відповідає номеру в алфавітній книзі запису учнів (наприклад, № В/13 - означає, що учень записаний до алфавітної книги на букву "В" під № 13).

· Особові справи учнів ведуться класними керівниками І-IV та X-ХІ класів. Записи в особовій справі необхідно вести чітко, охайно, кульковою ручкою.

· У пункті IX зазначаються додаткові відомості щодо зайнятості учня (учениці) в позаурочний час.

· Відомості про учня (ученицю) (заява батьків або осіб, які їх замінюють, копія свідоцтва про народження тощо) зберігаються в конверті на третій сторінці обкладинки власне особової справи.

· У разі вибуття учня (учениці) із загальноосвітнього навчального закладу особова справа видається на підставі письмової заяви батьків або осіб, які замінюють їх, з відміткою про це в алфавітній книзі (графа 25).

· Після закінчення загальноосвітнього навчального закладу особова справа учня (учениці) зберігається в архіві школи 5 років.

· Алфавітна книга запису учнів ведеться в кожному загальноосвітньому навчальному закладі.

· До книги записуються всі учні школи. Щороку список поповнюється записом учнів нового прийому. Прізвища учнів до списку записують в алфавітному порядку, незалежно від класів, у яких вони навчаються.

· Для кожної літери алфавіту відводяться окремі сторінки, і по кожній літері ведеться власна порядкова нумерація. Порядковий номер запису учня (учениці) в книзі одночасно є номером його (її) особової справи.

· На особовій справі учня (учениці) цей номер проставляється у вигляді дробу Наприклад, № В/13 означає, що прізвище учня (учениці) занесено до алфавітної книги на літеру "В" під номером 13.

· 3 особливою ретельністю потрібно вести записи про вибуття учнів зі школи. Вибулими вважаються учні, які закінчили загальноосвітній навчальний заклад, переїхали на нове місце проживання, перейшли до іншого навчального закладу. Тимчасове припинення навчання (наприклад, через хворобу) в алфавітній книзі не відмічається.

· Вибуття учня (учениці) оформляється наказом директора школи із зазначенням причини вибуття. Одночасно в графу 21 алфавітної книги заносяться номер і дата наказу, а в графі 23 вказується конкретна причина вибуття.

· Якщо учень (учениця), який вибув раніше, і вибуття його оформлене наказом, знову повернувся до школи, то дані про нього записуються ж на новоприбулого. При цьому дата повернення учня (учениці) з поміткою "поверн." записується в графі "Дата вступу до школи".

· У разі використання всіх сторінок алфавітної книги на ту чи іншу літеру продовження записів проводиться в новій книзі в порядку наступних номерів по кожній літері.

· Всі записи в алфавітній книзі повинні вестись чітко, охайно, кульковою ручкою. Виправлення в книзі скріплюються підписом директора школи та печаткою.

· Книга повинна бути прошнурована, пронумерована по сторінках і скріплена підписом директора та печаткою загальноосвітнього навчального закладу. Вона є документом суворої звітності відповідно до Інструкції з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах (№ 240 від 23.06.2000 р.).

· За ведення і збереження алфавітної книги запису учнів відповідає директор загально освітнього навчального закладу. Термін зберігання цієї книги після її закінчення - 50 років.

· Книга наказів з основної діяльності ведеться у кожному загальноосвітньому навчальному закладі.

· Книга нумерується по сторінках, прошнуровується, підписується директором школи і скріплюється печаткою. Вона є документом суворої звітності відповідно до Інструкції з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах (наказ Міністерства освіти і науки України від 23.06.2000 р. № 240).

· Всі записи у книзі наказів з основної діяльності повинні вестись чітко, охайно, кульковою ручкою.

· У разі виконання запису наказу машинописним способом або за допомогою комп'ютера, накази нумеруються, підписуються директором школи і скріплюються печаткою. У кін ці року всі накази прошнуровуються, підписуються директором загальноосвітнього навчального закладу та скріплюються печаткою.

· Термін зберігання цієї книги - 50 років.

· Книга наказів з кадрових питань ведеться у кожному загальноосвітньому навчальному закладі.

· Книга нумерується по сторінках, прошнуровується, підписується директором школи і скріплюється печаткою. Вона є документом суворої звітності відповідно до Інструкції з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах (наказ Міністерства освіти і науки України від 23.06.2000 р. № 240).

· Всі записи у книзі наказів з кадрових питань повинні вестись чітко, охайно, кульковою ручкою.

· У разі виконання запису наказу машинописним способом або за допомогою комп'ютера, накази нумеруються, підписуються директором школи і скріплюються печаткою. У кін ці року всі накази прошнуровуються, підписуються директором загальноосвітнього навчального закладу та скріплюються печаткою.

· Термін зберігання цієї книги - 50 років.

· Книга обліку і видачі свідоцтв та додатків до свідоцтв про базову загальну середню освіту ведеться у кожному загальноосвітньому навчальному закладі І-ІІ, І-III та ІІ-ІII ступенів.

· У першій частині книги окремо обліковується кількість одержаних і виданих свідоцтв про базову загальну середню освіту з зазначенням їх номерів та додатків до свідоцтв про базову загальну середню освіту.

· Зіпсовані бланки додатків до свідоцтв про базову загальну середню освіту з зазначенням їх номерів здаються до районних (міських) відділів (управлінь) освіти, про що загальноосвітнім навчальним закладом у книзі робляться відповідні записи і ставиться підпис уповноваженої особи від управління освіти.

· Підставою для видачі свідоцтв про базову загальну середню освіту є рішення педагогічної ради загальноосвітнього навчального закладу та наказ директора; дата і номер протоколу проставляються у книзі.

· У другій частині книги записуються повні відомості про випускників, які закінчили загальноосвітній навчальний заклад. Рік випуску учнів вказується посередині розгортай книги перед записами прізвищ, імен та по батькові учнів даного випуску.

· Запис про видачу дубліката свідоцтва про базову загальну середню освіту робиться в цій книзі під черговим номером, де у графах 6-44 включно робляться записи такого змісту:

''Дублікат замість загубленого оригіналу № ______ виданного (число) (місяць) 20__ року, одержав(ла) (число) (місяць) 20 ___року", а в стовпчику 2 вказується номер виданого дубліката.

· Запис про видачу свідоцтва про базову загальну середню освіту учням, які закінчили школу екстерном, заноситься в цю ж книгу з позначенням у графі "Рік вступу до даної школи" - "Екстерн".

· У кінці списку всіх осіб, які закінчили 9 класів у даному році, повинні бути підписи директора школи та класного керівника, скріплені печаткою.

· Книга пронумеровується, прошнуровується і скріплюється підписами завідуючого (начальника) районного (міського) відділу (управління) освіти та спеціаліста відділу і печаткою районного (міського) відділу освіти. Вона є документом суворої звітності відповідно до Інструкції з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах (наказ Міністерства освіти і науки України № 240 від 23.06.2000 р.).

· Всі записи у книзі обліку і видачі свідоцтв та додатків до свідоцтв про базову загальну середню освіту повинні вестись чітко, охайно, кульковою ручкою. Виправлення в книзі підписується директором школи і скріплюється печаткою.

· Термін зберігання цієї книги - 75 років.

· Книга обліку і видачі атестатів та додатків про повну загальну середню освіту, Срібних і Золотих медалей ведеться в кожному загальноосвітньому навчальному закладі І-III, ІІ-ІII та III ступенів.

· У першій частині книги окремо обліковується кількість одержаних і виданих атестатів та бланків додатків про повну загальну середню освіту із зазначенням їх номерів звичайного зразка і атестатів про повну загальну середню освіту особливого зразка для осіб, які закінчили школу зі Срібною або Золотою медаллю.

· Зіпсовані бланки додатків із зазначеними номерами здаються до районних (міських) відділів (управлінь) освіти. Про здачу бланків додатків загальноосвітнім навчальним закладом у книзі робляться відповідні записи і підпис завідуючого районним (міським) відділом (управлінням) освіти або спеціаліста відділу.

· Підставою для видачі атестатів про повну загальну середню освіту є рішення педагогічної ради загальноосвітнього навчального закладу та наказ директора; дата і номер протоколу проставляються в книзі.

· У другій частині книги записуються дані про учнів, які закінчили загальноосвітній навчальний заклад. Рік випуску учнів вказується посередині розгортай книги перед записами прізвищ, імен та по батькові учнів даного випуску.

· Реєстрація видачі дубліката атестата про повну загальну середню освіту робиться в цій же книзі під наступним номером, де графи 3-47 включно використовуються для запису такого тексту:

"Дублікат замість загубленого оригіналу № ____ виданий числа місяця 20 __ року, одержав(ла) числа місяця 20 ____року'", а у стовпчику 2 вказується номер виданого дубліката.

· Запис про видачу атестата про повну загальну середню освіту учням, які закінчили школу екстерном, заноситься в цю ж книгу з позначенням в графі "Рік вступу до даної школи" - "Екстерн".

· У кінці списку всіх учнів, які закінчили школу в даному році, повинні бути підписи директора школи та класного керівника, скріплені печаткою.

· До третьої частини книги заносяться записи про видачу учням Срібних і Золотих медалей. Рік вручення та вид медалей вказується посередині сторінки перед записами прізвищ, імен та по батькові учнів даного випуску. Нагороджені особи розписуються про одержання медалей.

· Книга пронумеровується, прошнуровується і скріплюється підписами завідуючого (начальника) районним (міським) відділом (управлінням) освіти, провідного спеціаліста відділу, директора школи і печатками районного (міського) відділу (управління) освіти і школи. Вона є документом суворої звітності відповідно до Інструкції з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах (наказ Міністерства освіти і науки України № 240 від 23.06.2000 р.).

· Всі записи в книзі обліку і видачі атестатів та бланків додатків про повну загальну середню освіту, Золотих та Срібних медалей повинні вестись чітко, охайно, кульковою ручкою. У разі помилкового або неправильного запису він закреслюється, поряд робиться правильний, який засвідчується підписом керівника навчального закладу та скріплюється печаткою внизу сторінки, на якій відбулося виправлення.

· Термін зберігання цієї книги - 75 років.

· Залежно від кількості вчителів у загальноосвітньому навчальному закладі можуть вестися одна чи кілька книг. Книги ведуться окремо директором і заступниками директора загальноосвітнього навчального закладу.

· Книга призначається для записів, які робляться під час відвідування уроків та позакласних заходів. Записи ведуться в довільному порядку залежно від мети й виду контролю.

· У разі виконання запису висновків і вказівок за наслідками внутрішнього контролю машинописним способом або за допомогою комп'ютера, аркуші із записами нумерують ся підписуються директором школи і скріплюються печаткою. У кінці року всі аркуші прошнуровуються, підписуються директором загальноосвітнього навчального закладу та скріплюються печаткою.

· Книга запису висновків і вказівок за наслідками внутрішнього контролю є офіційним документом, зберігається відповідно в директора і заступників директора загально освітнього навчального закладу, а після її закінчення здаються в архів. Термін зберігання цієї книги - 5 років.

· Журнал обліку пропущених і замінених уроків ведеться в кожному загальноосвітньому навчальному закладі. Записи ведуться заступником директора з навчальної роботи (директором) загальноосвітнього навчального закладу, який несе повну відповідальність за своєчасність і достовірність відповідних записів.

· До журналу вносяться відомості про пропущені й замінені уроки. Записи вносяться тільки на підставі належно оформлених документів (наказів по загальноосвітньому навчальному закладу, лікарняних листів, записів у класних журналах тощо). Кількість замінених уроків має обов'язково збігатися з відповідним обліком у класних журналах проведених вчителями уроків.

· Вчитель, який проводив урок у порядку заміни, розписується про це в журналі.

· Записи повинні відповідати записам у табелі обліку використання робочого часу і підрахунку заробітку (ф. № 421 - МЕХ), що подається до бухгалтерії для нарахування заробітної платні.

· Всі записи в журналі обліку пропущених і замінених уроків повинні вестись чітко, охайно, кульковою ручкою. В окремих випадках, як виняток, виправлення в журналі підписується директором школи і скріплюється печаткою.

· Згідно з Інструкцією з ведення ділової документації в загальноосвітніх навчальних закладах (наказ Міністерства освіти і науки України № 240 від 23.06.2000 р.) журнал обліку пропущених і замінених уроків зберігається в архіві школи протягом 5-ти років.

· Журнал ведеться у всіх загальноосвітніх навчальних закладах, які мають групи продовженого дня.

· У залежності від складу групи, журнал позначається: групи з учнів одного класу - додаванням його назви (наприклад, "1-А класу"), зведеної - перерахуванням класів (наприклад, "1-А, 1-Б класів, ІІ-ІII класів").

· Директор загальноосвітнього навчального закладу та його заступник з навчально-виховної роботи зобов'язані систематично здійснювати контроль за правильністю ведення журналу та забезпечити його зберігання.

· Журнал розраховано на один навчальний рік. Ведення в ньому відповідних записів є обов'язковим для вихователів, керівників гуртків, вчителів, які працюють у групах продовженого дня.

· Режим групи продовженого дня записується до журналу після затвердження його директором загальноосвітнього навчального закладу.

· Вихователь групи продовженого дня записує до журналу відомості про вихователів, вчителів, керівників гуртків.

· Розділ "Відомості про учнів групи" заповнює вихователь протягом перших 15 днів навчального року.

· До журналу дозволяється вносити прізвища учнів, зарахування яких до групи оформлено наказом директора загальноосвітнього навчального закладу.

· Якщо учень (учениця) переста(в/ла) відвідувати групу продовженого дня і його (її) вибуття оформлено наказом директора загальноосвітнього навчального закладу, тоді до графи "Дата вибуття" слід вписати число та місяць відрахування учня (учениці) з групи. Якщо учень (учениця) поча(в/ла) відвідувати групу протягом року, прізвище його (її) заноситься до журналу в кінці списку.

· Графи розділу "Показники здоров'я учнів" заповнюються вихователем за участю шкільного медичного працівника.

· У розділі "Відвідування групи учнями" враховуються пропущені вихованцями дні протягом усього навчального року.

· Над вертикальними графами в цьому розділі слід проставляти місяць та число роботи групи. На кожен день відведена одна графа. В одній клітинці позначається причина від сутності учня (учениці) в групі буквами: "н" - відсутній(ня), "хв" - хворіє.

· У розділі "Облік роботи" щоденно записуються відомості про самопідготовку, виховні заходи, прогулянки.

· Графа "Відомості про самопідготовку" призначена для запису, з яких предметів виконували учні завдання під час самопідготовки.

· У графі "Короткий запис виховних заходів" записуються теми проведених екскурсій, бесід, переглянутих фільмів тощо. В окремих випадках указується місце проведення заходів. Наприклад, "Екскурсія в зоопарк".

· Графа "Час проведення і зміст спортивної години, прогулянки" призначена для обліку різних видів рухової активності учнів на відкритому повітрі.

· У розділі "Відомості про зайнятість учнів групи в позакласних і позашкільних заходах" у відповідних графах указується назва гуртків, секцій, клубів, місце і години занять у визначений день тижня, дата початку і припинення участі учнів у роботі гуртка на підставі заяви батьків або осіб, які їх заміняють.

· Усі записи в журналі повинні вестись чітко, охайно, кульковою ручкою.

· Журнал зберігається в архіві школи 5 років, згідно з Інструкцією з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах (наказ Міністерства освіти і науки України від 23.06.2000 р. № 240).

· Відповідно до Інструкції з ведення ділової документації в загальноосвітніх навчальних закладах книга протоколів педагогічної ради ведеться в кожному загальноосвітньому навчальному закладі незалежно від підпорядкування, типу та форм власності.

· Книга повніша бути пронумерована, прошнурована, підписана керівником і скріплена печаткою загальноосвітнього навчального закладу.

· До книги записуються протоколи всіх засідань педагогічної ради.

· У кожному протоколі зазначається номер і дата засідання. Протоколи засідань педагогічної ради нумеруються порядковими номерами, починаючи з початку навчального року. На початку протоколу зазначаються кількість присутніх (відсутніх, вказати прізвища та ініціали) і порядок денний засідання. Далі йде короткий, але чіткий і вичерпний зміст питання, що обговорюється, стислий виклад виступів осіб, які брали участь у обговоренні.

· 3 кожного питання, що обговорюється на засіданнях педагогічної ради, приймається рішення, яке записується до протоколу. Рішення повинно формулюватись чітко і конкретно, із визначенням термінів виконання завдань і осіб, відповідальних за це.

· Протоколи засідань педагогічної ради підписуються головою і секретарем.

· Всі записи в книзі повинні вестись чітко, охайно, кульковою ручкою. В окремих випадках, як виняток, виправлення в книзі підписується директором школи і скріпляється печаткою.

· У разі виконання запису протоколів засідання педагогічної ради машинописним способом або за допомогою комп'ютера, аркуші із записами нумеруються підписуються директором школи і скріплюються печаткою. У кінці року всі аркуші прошнуровують ся, підписуються директором загальноосвітнього навчального закладу та скріплюються печаткою.

· Книга протоколів зберігається у голови педагогічної ради - директора загальноосвітнього навчального закладу, а після закінчення - в шкільному архіві. Термін зберігання книги протоколів засідання педагогічної ради 25 років. Під час здачі (приймання) загальноосвітнього навчального закладу книга протоколів засідань педагогічної ради передається по акту.

{Текст взято з сайту Департаменту науки i освiти Харківської обласної державної адміністрації http://dniokh.gov.ua}

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження єдиних зразків обов'язкової ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про затвердження Порядку організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти

Відповідно до частини другої статті 26 Закону України "Про повну загальну середню освіту" Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Порядок організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти, що додається.

2. Установити, що під час організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти висновки інклюзивно-ресурсних центрів, видані до набрання чинності цією постановою, є чинними до закінчення строку їх дії або до видачі нового висновку інклюзивно-ресурсним центром в установленому порядку.

3. Визнати такими, що втратили чинність:

постанову Кабінету Міністрів України від 15 серпня 2011 р. № 872 "Про затвердження Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах" (Офіційний вісник України, 2011 р., № 62, ст. 2475);

постанову Кабінету Міністрів України від 9 серпня 2017 р. № 588 "Про внесення змін до Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах" (Офіційний вісник України, 2017 р., № 67, ст. 2004).

4. Ця постанова набирає чинності з 1 січня 2022 року.

Прем'єр-міністр України

Д.ШМИГАЛЬ

Інд. 73

ПОРЯДОК
організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти

1. Цей Порядок визначає організаційні засади інклюзивного навчання учнів з особливими освітніми потребами за інституційною (очною (денною) формою здобуття освіти у закладах загальної середньої освіти (далі - заклади освіти).

У період воєнного стану, надзвичайної ситуації або надзвичайного стану (особливого періоду) можливе застосування дистанційно-очної (змішаної) форми здобуття освіти.

{Пункт 1 доповнено новим абзацом згідно з Постановою КМ № 483 від 26.04.2022}

Дія цього Порядку не поширюється на спеціальні класи закладів загальної середньої освіти, спеціальні школи та навчально-реабілітаційні центри, крім інклюзивних класів зазначених закладів освіти, створених на період воєнного стану, надзвичайної ситуації або надзвичайного стану (особливого періоду).

2. Терміни, що вживаються у цьому Порядку, мають таке значення:

адаптація змісту навчального предмета (інтегрованого курсу) (далі - адаптація) - зміна методів і способів навчання, рівня складності завдань з урахуванням індивідуальних потреб учнів з особливими освітніми потребами (далі - учні) без зміни загального обсягу навчального навантаження та очікуваних результатів навчання;

медіатека - бібліотека цифрових носіїв інформації або комп'ютерного та мультимедійного обладнання, підключеного до Інтернету, що використовується під час освітнього процесу;

модифікація змісту навчального предмета (інтегрованого курсу) (далі - модифікація) - зміна змісту (шляхом спрощення, виключення, об'єднання тощо) навчання з урахуванням особливих освітніх потреб учнів із зміною загального обсягу навчального навантаження та очікуваних результатів навчання;

оцінка потреби учня в наданні підтримки (далі - оцінка) - процес визначення потреби учня в наданні йому підтримки в освітньому процесі та її рівня;

рівні підтримки - обсяг тимчасової або постійної підтримки учнів в освітньому процесі відповідно до їх особливих освітніх потреб, що надається в закладі освіти;

ресурсна кімната - спеціально облаштована кімната (частина кімнати), що має відповідний розподіл функціональних зон, призначена для розвитку учнів з особливими освітніми потребами, гармонізації їх психоемоційного стану та психологічного розвантаження, надання (проведення) індивідуальних та/або групових психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг (занять).

Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України "Про освіту", "Про повну загальну середню освіту".

3. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування та заклади освіти створюють для учнів умови для здобуття освіти на рівні з іншими здобувачами освіти шляхом:

належного фінансового, кадрового, матеріально-технічного, методичного забезпечення закладів освіти;

підвезення учнів до закладів освіти і у зворотному напрямку;

забезпечення доступності території закладів освіти, будівель, споруд та приміщень для учнів, забезпечення універсального дизайну закладів освіти. У разі коли наявні будівлі, споруди та приміщення закладів освіти неможливо повністю привести у відповідність з потребами учнів, здійснюється їх розумне пристосування, що враховує індивідуальні потреби та можливості таких учнів, зазначені в їх індивідуальній програмі розвитку;

забезпечення необхідними допоміжними засобами для навчання, що дають змогу опанувати освітню програму, відповідно до Порядку забезпечення допоміжними засобами для навчання осіб з особливими освітніми потребами у закладах освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1289 (Офіційний вісник України, 2021 р., № 2, ст. 85);

облаштування та обладнання ресурсної кімнати та медіатеки;

залучення фахівців (із числа працівників закладу освіти та/або додатково залучених фахівців) для надання корекційно-розвиткових та психолого-педагогічних послуг (допомоги) відповідно до потреб учнів;

забезпечення доступу учнів до Інтернету, а також за потреби до термінального та спеціального допоміжного обладнання.

4. Зарахування учнів до закладу освіти здійснюється згідно з Порядком зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти, затвердженим МОН.

5. Керівник закладу освіти на підставі заяви одного з батьків (інших законних представників) учня та висновку про комплексну психолого-педагогічну оцінку розвитку дитини, що надається інклюзивно-ресурсним центром (далі - висновок), утворює інклюзивний клас та організовує інклюзивне навчання з урахуванням рівня підтримки, рекомендованого інклюзивно-ресурсним центром.

У період воєнного стану, надзвичайної ситуації або надзвичайного стану (особливого періоду) для організації інклюзивного навчання учнів з особливими освітніми потребами (зокрема з числа тих, що вимушені були змінити своє місце проживання (перебування) внаслідок збройної агресії Російської Федерації) до закладу освіти подаються копії документа, що посвідчує особу (в разі наявності) та висновку.

6. За наявності в закладі освіти кількох класів із здобувачами освіти одного року навчання учні розподіляються пропорційно між такими класами з урахуванням рівнів підтримки, визначених згідно з додатком 1, а саме:

не більше одного учня, який потребує четвертого чи п'ятого рівня підтримки;

не більше двох учнів, які потребують третього рівня підтримки;

не більше трьох учнів, які потребують другого рівня підтримки.

Учні, які потребують першого рівня підтримки, розподіляються між класами без урахування кількості таких осіб.

До з'єднаного класу (класу-комплекту) учні зараховуються без урахування кількості таких осіб.

За умови наявності в населеному пункті одного закладу освіти учні розподіляються між класами такого закладу освіти без урахування кількості таких осіб.

У період воєнного стану, надзвичайної ситуації або надзвичайного стану (особливого періоду) гранична кількість учнів з особливими освітніми потребами в інклюзивних класах, визначена цим Порядком, не застосовується. Заклад освіти не може відмовити в організації інклюзивного навчання учня з особливими освітніми потребами та створенні інклюзивного класу.

7. Для учнів, які потребують підтримки в освітньому процесі, керівник закладу освіти формує команду психолого-педагогічного супроводу (далі - команда) та забезпечує її роботу в закладі освіти. До складу команди залучаються фахівці інклюзивно-ресурсного центру, які брали участь у проведенні комплексної оцінки. У період воєнного стану, надзвичайної ситуації або надзвичайного стану (особливого періоду) засідання команди можуть проходити в режимі он-лайн та/або у змішаному очно-дистанційному форматі.

8. Для учнів, у яких виникають труднощі під час навчання та які потребують додаткової постійної чи тимчасової підтримки в освітньому процесі, за рішенням закладу освіти надається підтримка першого рівня.

Рішення закладу освіти про надання підтримки першого рівня приймається на основі рішення команди, яка проводила оцінку та визначила потребу у наданні підтримки першого рівня, що відображається у протоколі її засідання за формою, визначеною додатком 2, або висновку інклюзивно-ресурсного центру.

Команда проводить оцінку на основі відповідної письмової заяви одного з батьків (іншого законного представника) учня, що складається у довільній формі.

Припинення надання підтримки першого рівня здійснюється за рішенням команди та/або письмовою заявою одного з батьків (іншого законного представника) учня.

9. Для інших учнів рівень підтримки забезпечується відповідно до висновку інклюзивно-ресурсного центру.

У разі відсутності у висновку інклюзивно-ресурсного центру інформації про рівень підтримки учня рівень підтримки визначається командою за участю представника інклюзивно-ресурсного центру, що видав такий висновок, та з урахуванням складності порушень учня.

10. Для організації інклюзивного навчання учня команда протягом двох тижнів з початку навчання складає його індивідуальну програму розвитку за формою, визначеною додатком 3.

Індивідуальна програма розвитку підписується всіма членами команди, одним з батьків (іншим законним представником) учня та затверджується керівником закладу освіти.

Індивідуальна програма розвитку переглядається не рідше ніж двічі на рік та повинна враховуватися педагогічними працівниками під час освітнього процесу в інклюзивному класі.

Індивідуальна програма розвитку зберігається в особовій справі учня три роки. Батьки (інші законні представники) учня можуть отримати копію індивідуальної програми розвитку на вимогу.

У разі відрахування, переведення учня до іншого закладу освіти копія індивідуальної програми розвитку подається батьками (іншими законними представниками) учня до закладу освіти, де він продовжує здобуття освіти.

11. Учням відповідно до рівня підтримки та індивідуальної програми розвитку надаються психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові послуги (допомога) у вигляді занять.

Психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові заняття можуть проводитися в індивідуальній чи груповій формі.

Кількість осіб під час групових занять становить від двох до восьми з урахуванням індивідуальних особливостей учнів (однорідності порушень розвитку, віку тощо).

Проведення занять в індивідуальній формі здійснюється відповідно до індивідуальної програми розвитку особи.

Керівник закладу освіти або уповноважена ним особа складає та затверджує розклад проведення (надання) психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових занять (послуг).

Розклад занять узгоджується з розкладом навчальних занять класу, в якому навчається учень, складається з дотриманням педагогічних вимог та вимог санітарного законодавства з урахуванням індивідуальних особливостей учнів, затверджується керівником закладу освіти і не може призводити до перевантаження учнів.

12. Психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові заняття можуть проводитися у ресурсній кімнаті, медіатеці закладу освіти.

Для учнів, що потребують тимчасового психологічного розвантаження або усамітнення, в ресурсній кімнаті створюється окрема зона, яка використовується незалежно від розкладу занять.

Ресурсна кімната може використовуватися усіма учнями закладу освіти.

Учні можуть перебувати в ресурсній кімнаті та медіатеці винятково у супроводі педагогічних працівників, асистента учня або залученого фахівця, що проводить (надає) додаткові психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові заняття (послуги).

13. Психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові заняття проводяться фахівцями із числа педагогічних працівників закладу освіти, педагогічними працівниками вчителями-дефектологами (вчителем-логопедом, сурдопедагогом, тифлопедагогом, олігофренопедагогом), які введені до штату закладів освіти відповідно до типових штатних нормативів закладів загальної середньої освіти та/або додатково залученими фахівцями, з якими заклад освіти або відповідний орган управління у сфері освіти укладають цивільно-правові договори. Умови оплати праці за проведення (надання) психолого-педагогічних і корекційно-розвиткових занять (послуг) та перелік фахівців, які можуть їх проводити (надавати) у закладах освіти, визначено Порядком та умовами надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 14 лютого 2017 р. № 88 (Офіційний вісник України, 2017 р., № 19, ст. 531).

У період воєнного стану, надзвичайної ситуації або надзвичайного стану (особливого періоду) психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові заняття для учнів з особливими освітніми потребами (за умови дотримання безпеки учасників освітнього процесу) можуть проводитися фахівцями інклюзивно-ресурсних центрів, зокрема з числа тих, що вимушені були змінити своє місце проживання (перебування) та/або місце роботи внаслідок збройної агресії Російської Федерації.

14. Психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові заняття не враховуються під час визначення гранично допустимого навантаження учнів.

Тривалість індивідуальних психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових занять для учнів становить від 20 до 25, а групових - від 35 до 40 хвилин.

15. Для учнів може складатися індивідуальний навчальний план.

Індивідуальний навчальний план повинен містити, зокрема, інформацію про назву закладу освіти, прізвище та власне ім'я учня; клас, в якому він навчається; цілі виконання та строк дії індивідуального навчального плану; загальний обсяг навчального навантаження та кількість годин на тиждень для вивчення навчального предмета (інтегрованого курсу); інформацію про адаптацію чи модифікацію змісту освітніх компонентів освітньої програми, послідовність, форму і темп їх засвоєння, очікувані результати навчання.

Форма індивідуального навчального плану визначається закладом освіти.

Індивідуальний навчальний план складається командою за участю педагогічних працівників, які викладають навчальні предмети (інтегровані курси), у взаємодії з учнями та/або їх батьками (іншими законними представниками), схвалюється педагогічною радою закладу освіти, затверджується його керівником та підписується одним з батьків (іншим законним представником) учня.

16. Інклюзивне навчання учнів, у тому числі згідно з індивідуальним навчальним планом, здійснюється відповідно до освітньої програми закладу освіти з урахуванням їх особливих освітніх потреб та особистісно орієнтованого спрямування освітнього процесу, адаптації та/або модифікації окремих навчальних предметів (інтегрованих курсів).

17. Організацію інклюзивного навчання учнів забезпечує асистент вчителя, посадові обов'язки якого визначаються його посадовою інструкцією, що затверджується керівником закладу освіти відповідно до вимог законодавства.

В освітньому процесі індивідуальні соціальні та соціально-побутові потреби учнів забезпечуються асистентом учня. Асистентом учня може бути один з батьків (інший законний представник), особа, уповноважена ними, або соціальний працівник, що надає послугу супроводу під час інклюзивного навчання.

Умови допуску асистента учня до освітнього процесу для виконання його функцій та вимоги до нього визначаються МОН.

18. Для дітей з інвалідністю, які мають порушення опорно-рухового апарату та пересуваються на кріслах колісних або мають порушення зору, слуху, у закладі освіти можуть надаватися інші соціальні послуги із переліку базових соціальних послуг відповідно до Закону України "Про соціальні послуги" та згідно з державними стандартами надання відповідних послуг, затвердженими Мінсоцполітики, в тому числі послуги фізичного супроводу осіб та переклад жестовою мовою. Керівник закладу освіти створює умови для надання таких послуг у закладі освіти на підставі письмової заяви одного з батьків (іншого законного представника) учня не пізніше ніж за два робочих дні після подання такої заяви.

19. Тривалість здобуття освіти учнями може бути продовжена на рівнях початкової та базової середньої освіти відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2003 р. № 585 "Про встановлення тривалості здобуття повної загальної середньої освіти особами з особливими освітніми потребами у закладах загальної середньої освіти" (Офіційний вісник України, 2003 р., № 17, ст. 776; 2019 р., № 69, ст. 2404; 2020 р., № 87, ст. 2801).

20. Для учнів, які навчаються в різних інклюзивних класах одного або різних років навчання, для проведення занять, вивчення навчальних предметів, курсів, інтегрованих курсів, у тому числі вибіркових, можуть формуватися та функціонувати інклюзивні міжкласні групи.

Під час формування таких груп враховуються індивідуальні програми розвитку. Кількість учнів в інклюзивній міжкласній групі повинна становити не більше дванадцяти. На період воєнного стану, надзвичайної ситуації або надзвичайного стану (особливого періоду) можуть формуватися тимчасові інклюзивні міжкласні групи.

Учні за заявою одного з батьків (іншого законного представника) зараховуються до групи подовженого дня. Утворення та організація діяльності груп подовженого дня у державних та комунальних закладах загальної середньої освіти здійснюється відповідно до порядку, затвердженого МОН.

21. Оцінювання результатів навчання учнів у закладах освіти здійснюється за системою та загальними критеріями оцінювання, затвердженими МОН, та з урахуванням індивідуального навчального плану (за наявності).

Після завершення навчання учні отримують документи про освіту державного зразка відповідно до зразків документів про загальну середню освіту, затверджених МОН.

22. Заклади освіти організовують інклюзивне навчання учнів за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, інших джерел, не заборонених законодавством.

РІВНІ
підтримки в освітньому процесі у закладах загальної середньої освіти

Рівні надання підтримки

Критерії
визначення

Умови забезпечення підтримки

Фінансове забезпечення

без додаткового фінансування

створюється інклюзивний клас

передбачається:

передбачається:

- адаптація змісту навчання;

ПРОТОКОЛ
оцінки потреби учня в наданні підтримки у закладі освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Порядку організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Реформування загальної середньої освіти спрямоване на переорієнтацію процесу навчання на розвиток особистості учня, на навчання його самостійно оволодівати новими знаннями, на формування функціональних (пов'язані зі сферою знань, умінням оперувати науковими знаннями та фактичним матеріалом), мотиваційних (пов'язані з інтересами, індивідуальним вибором особистості) та соціальних (пов'язані з соціальною діяльністю особистості, життям суспільства) компетентностей.

У контексті цього змінюються і підходи до оцінювання як складової освітнього процесу. Для забезпечення цілісності освітнього процесу необхідно враховувати результати оцінювання навчальних досягнень учнів у доборі змісту, форм і методів роботи для кожного уроку чи заняття.

Також важливо формувати в учнів уміння аналізувати власну роботу, власні результати навчання, визначати для себе подальші завдання. У кожний урок чи заняття необхідно включати роботу з учнями за результатами оцінювання, самооцінювання, взаємооцінювання.

Під час оцінювання навчальних досягнень важливо враховувати дотримання учнями принципів доброчесності, а саме: вияв поваги до інших осіб, їхніх прав і свобод, дотримання принципів академічної доброчесності.

У разі порушення учнями принципів доброчесності під час певного виду навчальної діяльності, учитель може прийняти рішення не оцінювати результат такої навчальної діяльності.

Керуючись правом на автономію у виборі змісту, форм і методів роботи, учитель може використовувати самостійно визначені або розроблені способи фіксації зворотного зв'язку з учнями. При цьому важливим є забезпечення ефективності процесу оцінювання задля досягнення очікуваних результатів учнями.

Оцінка результатів навчання учнів є конфіденційною інформацією, яку повідомляють лише учневі, батькам або іншим законним представникам.

При навчанні у дистанційному та змішаному режимах оцінювання результатів навчання учнів може здійснюватися очно або дистанційно з використанням можливостей інформаційно-комунікаційних (цифрових) технологій, зокрема відеоконференц-зв'язку.

При здійсненні семестрового оцінювання учнів з тимчасово окупованих територій, з числа внутрішньо переміщених осіб і тих, хто повернулися на постійне місце проживання, зараховуються всі оцінки, які вони отримали впродовж семестру незалежно від місця навчання: у закладі, де навчалися за місцем тимчасового перебування або у будь-якій іншій школі, яка здійснює навчання за однією із форм здобуття освіти (очною, змішаною, дистанційною, екстернатною, сімейною). Це може бути будь-який заклад загальної середньої освіти, зокрема й приватні заклади освіти, в Україні чи за її межами.

Заклади освіти, у яких тимчасово навчались учні, можуть видавати їм інформаційні довідки про період навчання із зазначенням переліку предметів, окремих тем та результатів оцінювання. Крім того, для проведення семестрового та річного оцінювання здобувачі освіти можуть надавати інформацію з електронних журналу та щоденника за попереднім місцем навчання.

За відсутності в учнів з числа тих, хто повернулися на постійне місце проживання, та з тимчасово окупованих територій облікованих результатів оцінювання за попереднім місцем навчання заклад освіти може провести підсумкове семестрове оцінювання у вигляді контрольної роботи, тестування, співбесіди тощо. При такому оцінюванні, за потреби, можуть використовуватися технології дистанційного навчання.

Оцінювання результатів навчання учнів у закладах загальної середньої освіти урегульовано такими документами:

Закон України "Про повну загальну середню освіту" (стаття 17);

Порядок переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України 14.07.2015 № 762 (у редакції наказів Міністерства освіти і науки України № 621 від 08.05.2019, № 268 від 01.03.2021), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30.07.2015 за № 924/27369;

Методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти, затверджені наказом Міністерства освіти і науки України від 13 .07. 2021 р. № 813;

Методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, затверджені наказом Міністерства освіти і науки України від 01 квітня 2022 р. № 289 (чинні для 5 класів);

Критерії оцінювання навчальних досягнень учнів (вихованців) у системі загальної середньої освіти (затверджені наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України 13 квітня 2011 р. № 329, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11 травня 2011 р. за N 566/19304) (чинні для 6-11 класів);

Орієнтовні вимоги оцінювання навчальних досягнень учнів із базових дисциплін у системі загальної середньої освіти, затверджені наказом Міністерства освіти і науки України від 21.08. 2013 р. № 1222 із змінами, додаток 2 (чинні для 6-11 класів);

Інструкція з ведення класного журналу 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів, затверджена наказом Міністерства освіти і науки України від 03.06. 2008 р. № 496.

Слід звернути увагу, що відповідно до законодавства у разі відсутності результатів річного оцінювання за 2021/22 навчальний рік учень має право пройти річне оцінювання до початку 2022/23 навчального року.
Оцінювання здобувачів початкової освіти
У 1-4 класах відповідно до Державного стандарту початкової освіти здійснюють формувальне і підсумкове оцінювання. Заклади загальної середньої освіти, відповідно до статті 54 Закону України "Про освіту" щодо академічної свободи педагогічних працівників, можуть розробити власну систему оцінювання результатів навчання учнів або скористатись чинними Методичними рекомендаціями щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти.

Детальніше про оцінювання результатів навчання здобувачів початкової освіти в Додатку 3 "Початкова освіта" Інструктивно-методичних рекомендацій щодо організації освітнього процесу та викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2022/2023 навчальному році.
Оцінювання учнів 5 класів
Оцінювання учнів 5 класу у 2022/23 навчальному році здійснюється відповідно до Методичних рекомендацій, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 1.04.2022 № 289. Ці рекомендації розроблені для учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти.

Оцінювання результатів навчання учнів 5 класів здійснюється з використанням 12-бальної системи (шкали), а його результати позначають цифрами від 1 до 12. Заклад освіти може здійснювати оцінювання за власною шкалою оцінювання результатів навчання учнів або за системою оцінювання, визначеною законодавством. Інструментарій оцінювання, що застосовується закладом, описується в освітній програмі закладу освіти.

Річне оцінювання здійснюється за системою оцінювання визначеною законодавством, результати такого оцінювання відображаються у Свідоцтві досягнень. За умови використання власної шкали оцінювання заклад має визначити та описати в освітній програмі правила переведення загальної оцінки результатів навчання за рік у систему, визначену законодавством (12-бальну систему), для виставлення у Свідоцтво досягнень.
Свідоцтво досягнень
Свідоцтво досягнень відображає результати навчальних досягнень учнів 5 класу з предметів та інтегрованих курсів, визначених освітньою програмою закладу освіти. У Методичних рекомендаціях пропонується орієнтовна форма Свідоцтва досягнень.

Перелік предметів та інтегрованих курсів у Свідоцтві досягнень визначається закладом освіти відповідно до затвердженої освітньої програми. Перед друком Свідоцтва досягнень необхідно привести його у відповідність до освітньої програми закладу освіти: видалити зайві рядки або підкреслити назви предметів та інтегрованих курсів, обраних закладом освіти; вписати назви курсів вибіркового освітнього компоненту.

У Свідоцтві досягнень є дві графи: "Характеристика навчальної діяльності" і "Характеристика результатів навчання". Заповнення графи "Характеристика результатів навчання" здійснюється відповідно до облікованих у класному журналі результатів навчання учнів з предметів та інтегрованих курсів, визначених навчальним планом закладу освіти.

Виставляються оцінки за кожну групу загальних результатів і "загальна оцінка результатів навчання". Механізм виведення загальної оцінки результатів навчання визначається закладом освіти для кожного предмета та інтегрованого курсу з урахуванням, зокрема, кількості годин, передбачених навчальним планом на його вивчення, і описується в інструментарії оцінювання в освітній програмі.

У Свідоцтві досягнень, окрім характеристики рівня досягнення результатів навчання з предметів та інтегрованих курсів, дається характеристика стану сформованості навчальної діяльності відповідно до переліку наскрізних умінь, визначених Державним стандартом базової середньої освіти.

Графа "Характеристика навчальної діяльності" заповнюється класним керівником за результатами спостережень, проведених упродовж начального року. Спостереження проводяться спільно з учителями, які у цьому класі викладають навчальні предмети та інтегровані курси, за планом, визначеним закладом освіти. Заповнення графи здійснюється шляхом виставлення відповідної позначки (сформовано або формується) навпроти певного уміння.

Педагогічні колективи можуть використовувати власні способи спостереження за розвитком наскрізних умінь і застосовувати у тому числі вербальні характеристики замість позначки.

Заповнення цієї графи здійснюється по завершенню кожного навчального року та в разі переведення здобувача освіти до іншого закладу освіти упродовж навчального року.

За рішенням педагогічної ради заклад освіти може відмовитись від оцінювання результатів навчання учнів або визначити власну шкалу оцінювання з предметів та інтегрованих курсів освітніх галузей "Мистецтво", "Соціальна та здоров'язбережувальна", "Фізична культура". Наприклад, визначення досягнень учнів у рівнях (Високий, Достатній, Середній, Початковий) з зазначених вище галузей нададуть змогу вчителеві об'єктивно, але водночас, не пригнічуючи особистість учня, оцінити тих, хто не має яскраво виражених художніх чи фізичних здібностей, проте характеризується сумлінним ставленням до навчання, активністю, ініціативністю.
Види оцінювання
Основними видами оцінювання результатів навчання учнів, відповідно до законодавства, є формувальне, поточне (не поурочне) та підсумкове: тематичне, семестрове, річне. Заклади освіти мають право на свободу вибору форм, змісту та способів оцінювання.

Формувальне (поточне формувальне) оцінювання може здійснюватися у формі оцінювання вчителем із використанням окремих інструментів (карток, шкал, щоденника спостереження вчителя, портфоліо результатів навчальної діяльності учнів тощо). Під час формувального оцінювання важливо формувати в учнів 5 класу вміння здійснювати самооцінювання та взаємооцінювання.

Тематичне оцінювання може здійснюватися на основі поточного оцінювання із урахуванням проведеної для оцінювання проміжних результатів навчання діагностичної (контрольної) роботи або без проведення такої роботи залежно від специфіки навчального предмета чи інтегрованого курсу. Під час виставлення оцінки за тему результати перевірки робочих зошитів, як правило, не враховуються.

Семестрове оцінювання здійснюється на основі результатів тематичного оцінювання та результатів контролю груп загальних результатів навчання, відображених у Свідоцтві досягнень. Систему діагностувальних і контрольних робіт, у тому числі для перевірки рівня сформованості умінь певної групи загальних результатів, визначених у Свідоцтві досягнень, учитель планує і розробляє самостійно під час календарно-тематичного планування, керуючись Державним стандартом, освітньою і навчальною програмами та відповідно до кількості годин, передбачених навчальним планом на вивчення предмета чи інтегрованого курсу.

Річне оцінювання здійснюється на основі загальних оцінок результатів навчання за І та ІІ семестри. Окремі види контрольних робіт, як правило, не проводяться. У Свідоцтві досягнень у графі "Рік" ставиться одна оцінка - загальна оцінка результатів навчання за рік. Оцінки за групи результатів навчання у графі "Рік" не виставляються, оскільки вони мають бути враховані в оцінках за семестри.

Семестрова та річна оцінки можуть підлягати коригуванню (пункт 3.2. Інструкції з ведення класного журналу 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України від 03.06. 2008 р. № 496; пункти 9, 10 Порядку переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 14.07. 2015 р. № 762 (зі змінами).

Облік результатів тематичного, семестрового, річного оцінювання, оцінювання груп результатів навчання проводиться в класному журналі в окремих колонках без дати.

Оцінювання учнів 5 класів має бути зорієнтованим у першу чергу на обов'язкові результати навчання й орієнтири їх оцінювання, визначені Державним стандартом, та на очікувані результати навчання, передбачені навчальною програмою з відповідного предмета чи інтегрованого курсу.

У Методичних рекомендаціях запропоновані орієнтовні загальні критерії оцінювання результатів навчання (Додаток 2). Ці критерії можуть бути застосовані в частині, що відповідає очікуваним результатам навчання, визначеним відповідною навчальною програмою.

Критерії для формувального оцінювання розробляються вчителем самостійно до кожного виду роботи та виду діяльності учнів.

Для забезпечення наступності між підходами до оцінювання результатів навчання здобувачів початкової та базової середньої освіти, варто у першому семестрі 5 класу підсумкове оцінювання результатів навчання учнів здійснювати за рівневою шкалою, а його результати позначати словами або відповідними літерами:

"початковий" - "П";

"середній" - "С";

"достатній" - "Д";

"високий" - "В".

Також слід супроводжувати його вербальною характеристикою з орієнтацією на досягнення учня, а не на помилки або невдачі.

При переході від підсумкового оцінювання за рівневою шкалою в І семестрі до оцінювання за бальною шкалою в ІІ семестрі у Міністерстві освіти рекомендують при виставленні річної оцінки орієнтуватись на оцінку за ІІ семестр.

Якщо рівень результатів навчання учня визначити неможливо (через тривалу відсутність), у класному журналі та свідоцтві досягнень робиться запис "(н/а)" (не атестований(а).

За рішенням педагогічної ради заклад освіти може визначити адаптаційний період, упродовж якого не здійснюється поточне або тематичне оцінювання учнів 5 класу. Таке рішення затверджується відповідним наказом керівника закладу освіти.
Оцінювання учнів 6-11 класів
Оцінювання учнів 6 - 11 класів у 2022-2023 навчальному році здійснюється за Критеріями оцінювання та Орієнтовними вимогами оцінювання навчальних досягнень учнів із базових дисциплін у системі загальної середньої освіти.

При виставленні тематичної оцінки враховуються всі види навчальної діяльності, що підлягали оцінюванню протягом вивчення теми. При цьому окрема тематична атестації при здійсненні відповідного оцінювання, як правило, не проводиться.

Семестрове оцінювання здійснюється на підставі тематичних оцінок. При цьому мають враховуватися динаміка особистих навчальних досягнень учнів з предмета протягом семестру, важливість теми, тривалість її вивчення, складність змісту тощо.

Річне оцінювання здійснюється на підставі семестрових або скоригованих семестрових оцінок. Річна оцінка не обов'язково є середнім арифметичним від оцінок за І та ІІ семестри. При виставленні річної оцінки мають враховуватися:

важливість тем, які вивчались у І та ІІ семестрах;

тривалість їх вивчення та складність змісту;

динаміка особистих навчальних досягнень учня з предмета протягом року;

уміння застосовувати учнем набуті протягом навчального року знання тощо.

Семестрова і річна оцінки можуть підлягати коригуванню (пункт 3.2. Інструкції з ведення класного журналу 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів; пункти 9-10 Порядку переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу.

При цьому потрібно мати на увазі, що відповідно до Положення про золоту медаль "За високі досягнення в навчанні" та срібну медаль "За досягнення в навчанні" (затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 17.03.2015 № 306, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 31 березня 2015 р. за № 354/26799) підвищення результатів семестрового оцінювання шляхом коригування не дає підстав для нагородження випускників золотою або срібною медалями.

У випадках, що не зазначені у методичних рекомендаціях Міністерства освіти і науки України, рішення щодо оцінювання результатів навчання здобувачів освіти приймає вчитель, керуючись правом на автономію у професійній діяльності. За потреби це рішення погоджується з керівником закладу освіти.

# data[].attributes.attachment_link.title
ОЦІНЮВАННЯ РЕЗУЛЬТАТІВ НАВЧАННЯ: РЕКОМЕНДАЦІЇ МОН -

# data[].attributes.attachment_link.description
Реформування загальної середньої освіти спрямоване на переорієнтацію процесу навчання на розвиток особистості учня, на навчання його самостійно оволодівати новими знаннями, на формування функціональних (пов'язані зі сферою знань, умінням оперувати науковими знаннями та фактичним матеріалом), мотиваційних (пов'язані з інтересами, індивідуальним вибором особистості) та соціальних (пов'язані з соціальною діяльністю особистості, життям суспільства) компетентностей.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Згідно з нормативними документами заклади загальної середньої освіти мають право на свободу вибору форм, змісту та способів оцінювання результатів навчання учнів. Як встановлювати рівень опанування навчального матеріалу, визначати сформованість ключових компетентностей та наскрізних умінь учнів 5-6 класів НУШ? Розглянемо наказ Міністерства освіти і науки України від 01.04.2022 № 289, яким надано рекомендації щодо організації цього вкрай важливого складника освітнього процесу.

За рішенням педагогічної ради закладу освіти оцінювання може здійснюватися за системою, визначеною законодавством, або за власною шкалою. В останньому випадку для заповнення Свідоцтва досягнень школа має визначити правила переведення загальної оцінки результатів навчання семестрового та річного оцінювання до системи, визначеної законодавством (12-бальна шкала).

Основні види оцінювання результатів навчання учнів 5-6 класів

Оцінювання має бути зорієнтованим на очікувані групи результатів навчання учнів відповідної освітньої галузі Держстандарту. Критерії оцінювання мають відповідати навчальній програмі з певного предмета або курсу та бути конкретизовані в освітній програмі закладу освіти.

Складниками системи оцінювання навчальних досягнень школярів 5-6 класів НУШ є:
Формувальне (поточне формувальне) оцінювання
Цей вид оцінювання, окрім рівневого або бального, може здійснюватися у формі самооцінювання, взаємооцінювання учнів, оцінювання з використанням окремих інструментів (карток, шкал, щоденника спостереження вчителя, портфоліо результатів навчальної діяльності учнів тощо).
Поточне оцінювання
Метою цього виду контролю є встановлення рівня опанування навчального матеріалу та коригування застосовуваних технологій навчання. Оцінювання має бути спрямоване на закріплення вивченого матеріалу й повторення пройденого, проводитись у формі індивідуальної та фронтальної роботи класу й мати мотиваційно-стимулюючий характер.
Підсумкове оцінювання
Воно складається з таких видів оцінювання:

Тематичне оцінювання. Залежно від специфіки навчального предмета воно здійснюється на основі поточного оцінювання з урахуванням проведених діагностичних (контрольних) робіт або без них. Під час виставлення тематичного балу результати перевірки робочих зошитів не враховуються.

Семестрове оцінювання. Його мета - перевірка рівня засвоєння навчального матеріалу та підтвердження результатів поточних оцінок, отриманих упродовж відповідного навчального періоду. Оцінка за семестр ставиться за результатами тематичного оцінювання та контролю груп загальних результатів, визначених Держстандартом, та відображається у класному журналі та Свідоцтві досягнень. Залежно від специфіки навчального предмета семестровий контроль може бути комплексним і проводитись у формі тестування тощо. Завдання для його проведення розробляються вчителем з урахуванням рівня навченості учнів та охоплюють найбільш актуальні розділи й теми навчальної програми. Педагог має право змістити акценти на результати опанування більш важливих тем, але у цьому випадку слід попередити про це учнів на початку семестру.

Річне оцінювання. Здійснюється на підставі загальної оцінки результатів навчання за І та ІІ семестри, окремі види контрольних робіт, як правило, не проводяться.
Підсумкове оцінювання результатів навчання заповнюють у класному журналі в окремих колонках без зазначення дати. Якщо рівень результатів навчання школяра неможливо визначити, у класному журналі та Свідоцтві досягнень робиться запис "не атестований(а) (н/а)".

Також за рішенням педагогічної ради заклад освіти має право:

визначити адаптаційний період, упродовж якого поточне та тематичне оцінювання не здійснюється;

відмовитись від оцінювання навчальних досягнень учнів з предметів освітніх галузей "Мистецтво", "Соціальна та здоров'язбережувальна", "Фізична культура" або визначити власну рівневу шкалу. Такий підхід дозволить позитивно оцінювати тих учнів, які не мають яскраво виражених художніх чи фізичних здібностей, але сумлінно ставляться до навчання, проявляють активність та ініціативність.

Заповнення Свідоцтва досягнень навчальних досягнень учнів

Цей документ відображає результати навчальних досягнень школярів із переліку предметів та інтегрованих курсів, визначених освітньою програмою закладу освіти.

На лицьовому боці Свідоцтва вказується назва закладу освіти, клас навчання, прізвище та ім'я школяра, рік навчання та таблиця, яка складається з двох стовпців:

1. "Характеристика навчальної діяльності". Ця графа відображає перелік наскрізних умінь школярів, визначених Держстандартом, зокрема:

вияв інтересу до навчання;

розуміння прочитаного;

вміння висловлювати власну думку;

критично та системно мислити;

логічно обґрунтовувати власну позицію;

діяти творчо;

вияв ініціативи у процесі навчання;

конструктивне керування емоціями;

оцінювати ризики;

приймати рішення;

розв'язувати проблеми;

співпрацювати з іншими.

2. "Стан сформованості". Заповнення цієї графи здійснюється по завершенню кожного навчального року або в разі зміни здобувачем освіти закладу освіти шляхом виставлення позначки "сформовано/формується" навпроти кожного зазначеного вміння. Вона заповнюється класним керівником за результатами спостережень, проведених спільно з іншими вчителями-предметниками упродовж року за планом, визначеним закладом освіти.

На зворотному боці Свідоцтва заповнюється таблиця "Характеристика результатів навчання" з декільками стовпцями:

У стовпцях зазначається:

1. Навчальні предмети, визначені затвердженою освітньою програмою закладу.

2. Результат навчання за кожним навчальним предметом. Рекомендується оцінювати сформованість таких умінь та навичок школярів із навчальних предметів:
Українська мова, українська література, зарубіжна література, інтегрований курс літератур (української та зарубіжної), інтегрований мовно-літературний курс, іноземна мова, друга іноземна мова:

сприймання усної інформації на слух/ аудіювання;

усна взаємодія та висловлювання/ говоріння;

сприймання письмових текстів/ читання;

Письмово взаємодіє та висловлюється/письмо.

Математика: Пізнаємо природу / Довкілля / Природничі науки: Технології: Інформатика:

робота з інформацією, даними, моделями;

створення інформаційних продуктів;

робота в цифровому середовищі;

безпечне та відповідальне використання інформаційних технологій.

Здоров'я, безпека та добробут (інтегрований курс): Етика / Курси морального спрямування: Вступ до історії України та громадянської освіти: Інтегрований курс "Мистецтво"/ курси за вибором художнього спрямування: Фізична культура:
У разі виставлення загальної підсумкової оцінки за кожною групою результатів, слід використовувати окремий рядок.

3. Рівень досягнення результатів навчання за навчальний період (І семестр, ІІ семестр, Рік). Ця графа заповнюється з урахуванням оцінок, зафіксованих у класних журналах, шляхом виставлення відповідних балів або перших літер, що відповідають назві рівня досягнень:

"В" - високий (10-12 балів). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"Д" - достатній (7-9 балів). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"С" - середній (відповідає 4-6 балам). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"Н" - низький (відповідає 1-3 балам). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

При оцінюванні рівня сформованості предметних компетентностей учнів з особливими освітніми потребами вилучають ті складові (знання, вміння, види діяльності та інше), опанування якими є утрудненим або неможливим для учня з огляду на труднощі функціонування, обмеження життєдіяльності та здоров'я.

Бажаєте отримати багато корисних порад від досвідчених педагогів-практиків з усієї України щодо ефективного впровадження ключової освітньої реформи у базову середню школу? Реєструйтеся на Всеукраїнську інтернет-конференцію "Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ", яка відбудеться 11-12 серпня 2022 року, та перегляньте інші заходи у запису:

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання та оформлення Свідоцтва навчальних досягнень учнів 5-6 класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Поговоримо про види оцінювання та документ про навчальний поступ школярів

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження орієнтовних вимог оцінювання навчальних досягнень учнів із базових дисциплін у системі загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Калуський ліцей №5

# data[].attributes.attachment_link.title
ОСВІТНЯ_ПРОГРАМА_ліцей№5-2022-2023 | Калуський ліцей №5

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Паланій Вікторія Миколаївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація Методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти. Наказ МОН України від 13.07.2021 № 813

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ІМЗО ЗСО НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчально-методична скарбниця НУШ 5-6 класи.xlsx

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації 2022 2023 н.р. Початкова школа. Лист МОНУ №1/9530-22 від 19.08.2022

# data[].attributes.attachment_link.title
Інструктивно-методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу та викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Нещодавно Міністерство освіти і науки України опублікувало Інструктивно-методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу і викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2022/2023 навчальному році. Аби допомогти освітянам опрацювати вимоги до оцінювання результатів навчання школярів усіх рівнів здобуття повної загальної середньої освіти, ми підготували огляд документа з цього питання.

Нормативна база, що регламентує процедуру оцінювання результатів навчання здобувачів освіти

Оцінювання результатів навчання учнів у закладах загальної середньої освіти врегульовано такими нормативними документами:

Загальні засади

Для забезпечення цілісності освітнього процесу та налагодження ефективної системи оцінювання, яка налаштуватиме школярів на плідну роботу, важливо:

добирати зміст, форму та методи роботи для кожного уроку з урахуванням результатів оцінювання навчальних досягнень школярів;

формувати в учнів уміння аналізувати власну роботу, власні результати навчання, визначати для себе подальші завдання;

у кожний урок включати роботу з учнями за результатами оцінювання, самооцінювання та взаємооцінювання;

враховувати дотримання ними принципів доброчесності, а саме: вияв поваги до інших осіб, їхніх прав і свобод, дотримання принципів академічної доброчесності. У разі їх порушення, педагог має право не оцінювати результат такої навчальної діяльності;

повідомляти оцінку результатів навчання лише учню та його законним представникам, адже ця інформація є конфіденційною;

використовувати самостійно визначені або розроблені способи фіксації зворотного зв'язку з учнями.

Діагностування рівня опанування навчального матеріалу здобувачами освіти

Аби на початку року з'ясувати готовність школярів до засвоєння нового матеріалу та визначити оптимальні умови для планування освітнього процесу, в перші тижні навчання слід виявити наявний рівень їхніх знань. З цією метою у календарно-тематичному плануванні потрібно визначити час для проведення діагностування результатів навчання за попередній рік й відповідну кількість навчального часу для повторення.

Спосіб діагностування залишкових результатів навчання вчитель обирає самостійно, але доцільно його проводити з використанням таких різнорівневих завдань:

на впізнавання навчального змісту, його відтворення по пам'яті чи за наданим зразком;

на застосування знань або способів дій у типових ситуаціях;

на відтворення відомого шляху міркування або застосування засвоєного способу дії у ситуації, яка дещо відрізняється від типової;

на творче застосування навчального досвіду в ситуаціях, наближених до життєвого контексту, які пов'язані з самостійним пошуком шляху розв'язання проблеми, добором і пристосуванням доступної інформації, поєднанням і доцільним використанням елементів знань чи вмінь з інших тем, оцінкою об'єктів чи явищ.

Подібна диференціація завдань дозволить встановити, якому етапу досягнення навчальної мети відповідає залишковий результат навчання та де дитина має утруднення чи нерозуміння.

Залежно від результатів діагностування вчитель може розширити тематичний блок "Повторення (за попередній навчальний рік)" та ущільнити програмовий матеріал.

Результати діагностування не підлягають обліку та не враховуються під час оцінювання за І семестр.
Важливо! У разі відсутності результатів річного оцінювання за 2021/2022 навчальний рік здобувач освіти має право пройти річне оцінювання до початку 2022/2023 навчального року.

Оцінювання здобувачів початкової освіти

Заклади загальної середньої освіти можуть розробити власну систему оцінювання результатів навчання учнів або скористатись чинними Методичними рекомендаціями щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти.

У 1-4 класах закладів загальної середньої освіти здійснюють формувальне та підсумкове (річне) оцінювання. У 1-2 класів оцінювання навчальних досягнень учнів виражають вербальною оцінкою (оцінювальним судженням), у 3-4 класах за рішенням педагогічної ради може використовуватись як вербальна, так і рівнева оцінка. Слід зазначити, що в межах одного закладу освіти у різних класах можуть використовуватись різні форми оцінювання.

Для підсумкового оцінювання в кінці навчального року достатньо мати записи оцінювальних суджень у робочих зошитах, навчальних посібниках з друкованою основою, зошитах для діагностувальних робіт, носіях взаємозв'язку з батьками, у класному журналі. Дублювання оцінювальних суджень на інших носіях інформації, зокрема ведення учителем зошитів спостережень за результатами навчання кожного учня, вважається нераціональним використанням робочого часу.

Оцінювання учнів 5 класів НУШ

Згідно з Держстандартом оцінювання учнів 5 класів має бути зорієнтованим на обов'язкові результати навчання й орієнтири їх оцінювання та на очікувані результати навчання, передбачені навчальною програмою з відповідного предмета/інтегрованого курсу. Оцінювання результатів навчання учнів 5 класів НУШ здійснюється відповідно до Методичних рекомендацій, затверджених наказом МОН від 01.04.2022 №289.

Докладніше цей нормативний документ ми розглядали у статті "Оцінювання та оформлення Свідоцтва навчальних досягнень учнів 5-6 класів НУШ"

Для забезпечення наступності між початковою та базовою середньою освітою підсумкове оцінювання за І семестр рекомендується здійснювати за рівневою шкалою з позначенням результатів відповідними літерами та супроводженням позитивної вербальної характеристики. Відповідно до Методичних рекомендацій у семестровому оцінюванні враховуються досягнення учнями груп загальних результатів навчання, тому у календарно-тематичному плані слід визначити відповідність кожного очікуваного результату певній групі загальних результатів, якої необхідно досягти на уроці.

Річне оцінювання здійснюється відповідно до облікованих у класному журналі результатів навчання школярів та відображається у Свідоцтві досягнень у графі "Характеристика результатів навчання" шляхом виставлення оцінки за кожну групу загальних результатів та "загальної оцінки результатів навчання". Механізм виведення останньої визначається для кожного предмета й описується в інструментарії оцінювання в освітній програмі.

Якщо оцінювання проводилось у І семестрі за рівневою шкалою, а в ІІ семестрі - за бальною, при виставленні річної оцінки рекомендується орієнтуватись на оцінку за ІІ семестр.

Оцінювання учнів 6 - 11 класів

Оцінювання школярів 6-11 класів здійснюється за Критеріями оцінювання та Орієнтовними вимогами оцінювання навчальних досягнень учнів із базових дисциплін у системі загальної середньої освіти.

Складниками системи підсумкового оцінювання навчальних досягнень школярів є:

тематичне оцінювання. Враховуються всі види навчальної діяльності, які оцінювались протягом вивчення відповідної теми. Окрема атестації, як правило, не проводиться.

семестрове оцінювання. Здійснюється на підставі тематичних оцінок, також має враховуватись динаміка особистих навчальних досягнень учня з предмета протягом семестру, важливість теми, тривалість її вивчення, складність змісту тощо.

річне оцінювання. Здійснюється на підставі семестрових або скоригованих семестрових оцінок і є не обов'язково їхнім середнім арифметичним.

Семестрове оцінювання здобувачів освіти з тимчасово окупованих територій, з числа внутрішньо переміщених осіб і тих, хто повернулися на постійне місце проживання

При здійсненні семестрового оцінювання цих учнів зараховуються всі оцінки, які вони отримали впродовж семестру незалежно від місця навчання та форми здобуття освіти (очної, змішаної, дистанційної, екстернатної, сімейної). Оцінки можуть бути обліковані у таких носіях інформації:

інформаційних довідках закладів освіти, де тимчасово навчались школярі. У них має бути зазначений період навчання, перелік предметів, окремих тем та результатів оцінювання;

електронних журналах та щоденниках за попереднім місцем навчання.

Якщо учні, які повернулись на постійне місце проживання та з тимчасово окупованих територій, не мають облікованих результатів оцінювання за попереднім місцем навчання, школа може провести підсумкове семестрове оцінювання у вигляді контрольної роботи, тестування, співбесіди тощо за допомогою технологій дистанційного навчання (за потреби).

Оцінювання результатів навчальних школярів має бути не лише показником рівня їхніх знань, а й ефективним стимулом для навчання та розвитку компетентностей та наскрізних вмінь. Саме на це спрямована реформа НУШ, яка з 2022/2023 навчального року стартує у базовій середній школі. Бажаєте дізнатися, як на практиці створити дієву систему оцінювання, яка допоможе урізноманітнити освітній процес і налаштуватиме школярів на конструктивну взаємодію? Долучайтеся до практичного інтенсиву "Оцінювання в 5 класах НУШ", який відбудеться 08.09.2022 о 16.00!

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання результатів навчання учнів у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Нещодавно Міністерство освіти і науки України опублікувало Інструктивно-методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу і викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2022/2023 навчальному році. Аби допомогти освітянам опрацювати вимоги до оцінювання результатів навчання школярів усіх рівнів здобуття повної загальної середньої освіти, ми підготували огляд документа з цього питання.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 289 від 01 квітня 2022 року
Про затвердження методичних
рекомендацій щодо оцінювання
навчальних досягнень учнів 5-6 класів,
які здобувають освіту відповідно до нового
Державного стандарту базової середньої освіти
Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 898, та з метою організації оцінювання результатів навчання учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, що додаються.

2. Органам управління у сфері освіти обласних, Київської міської державних адміністрацій довести цей наказ до відома керівників закладів загальної середньої освіти.

3. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

Міністр Сергій Шкарлет

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
які здобувають освіту відповідно до нового державного стандарту базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Наказ МОН від 13.07.2021 № 813 Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти.pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
Вимоги до ведення ділової документації Інструктивна нарада при заступнику директора з НВР

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
26.01.2021 15:58

МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 1096 від 02 вересня 2020 року
Про внесення змін до методичних
рекомендацій щодо заповнення
Класного журналу учнів початкових
класів Нової української школи
Відповідно до пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630 (із змінами), та з метою забезпечення фіксації результатів навчання здобувачів початкової освіти НАКАЗУЮ:

1. Внести зміни до методичних рекомендацій щодо заповнення Класного журналу учнів початкових класів Нової української школи, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 07 грудня 2018 року № 1362 (із змінами), виклавши їх у новій редакції, що додається.

2. Департаменту забезпечення документообігу, контролю та інформаційних технологій (Єрко І.) в установленому порядку зробити відмітку у справах архіву.

3. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Мандзій Л.

Т. в. о. Міністра Сергій Шкарлет

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства освіти і науки України
від 02.09.2020 року № 1096
Методичні рекомендації щодо заповнення Класного журналу учнів
початкових класів Нової української школи
Класний журнал (далі - журнал) учнів початкових класів, які здобувають освіту відповідно до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 87, ведеться в закладах освіти незалежно від форм власності для:

систематизації інформації про учнів класу;

контролю реалізації освітньої програми, фіксації домашнього завдання (у разі його надання) та результатів підсумкового (семестрового, річного) оцінювання учнів другого циклу початкової освіти;

обліку відвідування учнями навчальних занять, заміщення тимчасово відсутніх у зв'язку з хворобою вчителів, проведення консультацій, додаткових психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових занять (послуг) тощо.

Журнал може заповнюватися в електронній або паперовій формі.

Заклади освіти можуть створювати документи лише в електронній формі за умови наявності відповідного технічного забезпечення, що відповідає вимогам законодавства. Журнал в електронній формі є інформаційно-телекомунікаційною системою, інформація в якій має бути захищена від несанкціонованого знищення або змінення (модифікації). Обробка персональних даних при веденні журналу здійснюється із забезпеченням захисту персональних даних відповідно до законодавства.

Журнал заповнюють класний керівник та вчителі, які викладають окремі предмети. На них покладена особиста відповідальність за своєчасність, стан та достовірність записів.

Записи в журналі ведуться державною мовою. Допускаються окремі записи у темах навчальних занять, домашнього завдання мовою навчального предмета (іноземною, мовою корінного народу чи національної меншини).

Назви навчальних предметів у журналі мають відповідати їх назвам у робочому навчальному плані. Запис навчального предмета "Іноземна мова" уточнюється назвою мови, яка вивчається.

Якщо для вивчення окремих предметів клас ділиться на групи, то для кожної з них у журналі відводяться окремі сторінки і після назви навчального предмета у дужках записують номер групи (І група; ІІ група). Для кожної групи відводяться окремі сторінки для запису уроків.

Типовими освітніми програмами визначається реалізація змісту освітніх галузей у навчальних предметах та інтегрованих курсах.

Освітня галузь "Мовно-літературна" за типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом О. Я. Савченко, реалізується у навчальних предметах "Українська мова", "Літературне читання" та "Іноземна мова". На українську мову та літературне читання відведено 7 навчальних годин, по 3,5 навчальних години на тиждень на кожний навчальний предмет. На іноземну мову у першому класі відведено 2 навчальних години на тиждень, у 2-4 класах - 3 начальних години на тиждень. Отже, у журналі відводяться окремі сторінки для кожного з вищенаведених навчальних предметів.

Освітня галузь "Мовно-літературна" за типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом Р. Б. Шияна, реалізується у навчальних предметах "Українська мова", "Іноземна мова" та інтегрованому курсі "Я досліджую світ". Вивчення української мови передбачає часовий розподіл програмового матеріалу між предметом "Українська мова" та інтегрованим курсом "Я досліджую світ" (мовно-літературна галузь), відповідно до якого 5 годин на тиждень використовується на вивчення української мови як окремого предмета, 2 години української мови на тиждень включені до інтегрованого курсу "Я досліджую світ" (мовно-літературна галузь). Відповідно до зазначеного українська мова фіксується як окремий предмет (5 годин на тиждень). В інтегрованому курсі "Я досліджую світ" зміст мовно-літературної галузі розгортається лінійно разом із змістом решти галузей, що інтегруються, і записується на сторінках, виділених для курсу "Я досліджую світ". Результати підсумкового оцінювання з української мови у журналі фіксуються на сторінці "Українська мова" або на окремих сторінках зведеного обліку результатів навчання.

Освітня галузь "Математична" за типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом О. Я. Савченко, реалізується через вивчення окремого навчального предмета "Математика": у 1-2 класах - 4 години, у 3-4 класах - 5 годин на тиждень.

За типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом Р. Б. Шияна, математична освітня галузь вивчається через окремий навчальний предмет "Математика" (у 1-2 класах - 3 години, у 3-4 класах - 4 години на тиждень) та у складі інтегрованого курсу "Я досліджую світ" (1 година на тиждень). При заповненні журналу навчальний предмет "Математика" фіксується на окремій сторінці, зміст записується відповідно до календарно-тематичного планування. Результати підсумкового оцінювання з математичної освітньої галузі фіксується на сторінці "Математика" або на окремих сторінках зведеного обліку результатів навчання.

Зміст освітніх галузей "Природнича", "Соціальна і здоров'язбережувальна", "Громадянська та історична" реалізується в обох програмах через інтегрований курс "Я досліджую світ".

Технологічна освітня галузь за типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом Р. Б. Шияна, вивчається в інтегрованому курсі "Я досліджую світ", за типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом О. Я. Савченко, - в інтегрованому курсі "Дизайн і технології".

Загальна кількість навчальних годин, відведених для вивчення інтегрованого курсу "Я досліджую світ" за типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом О. Я. Савченко, становить 3 навчальні години. За типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом Р. Б. Шияна, - 7 навчальних годин у 1, 3, 4 класах, 5 навчальних годин у 2 класі.

Запис змісту уроків інтегрованого курсу "Я досліджую світ" для обох програм фіксується відповідно до календарно-тематичного планування. Виокремлювати освітні галузі не потрібно.

Зміст інформатичної освітньої галузі за типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом О. Я. Савченко, вивчається як окремий предмет (1 година на тиждень) або інтегрується з технологічною освітньою галуззю.

За типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом Р. Б. Шияна, включається до інтегрованого курсу "Я досліджую світ" у 2 класі, на що виділяється 1 навчальна година на тиждень, вивчається як окремий навчальний предмет "Інформатика" у 3-4 класах, на що виділяється 1 навчальна година на тиждень.

Зміст мистецької освітньої галузі за обома типовими освітніми програмами може реалізовуватися як в інтегрованому курсі, так і окремими навчальними предметами за видами мистецтва: "Образотворче мистецтво" і "Музичне мистецтво". Якщо закладом освіти для вивчення обрано другий варіант, то у журналі відводяться сторінки для окремих навчальних предметів: "Мистецтво: образотворче мистецтво", "Мистецтво: музичне мистецтво", - на які відводиться по 1 годині на тиждень. Необхідною умовою реалізації завдань освітньої галузі "Мистецька" є дотримання інтегративного підходу через узгодження програмового змісту предметів мистецької освітньої галузі із змістом інших освітніх галузей.

Освітня галузь "Фізкультурна" за обома типовими освітніми програмами реалізується через навчальний предмет "Фізична культура".

Учитель має право на вільний вибір освітніх програм, форм навчання, самостійно переносити теми уроків відповідно до засвоєння учнями навчального матеріалу, визначати кількість годин на вивчення окремих тем.

У разі організації освітнього процесу з використання дистанційних технологій навчання:

у графі "Зміст" можуть зазначатися форми роботи (дистанційні онлайн-консультації, відеоуроки, скайп-конференції, діагностичне тестування та ін.);

у графі "Дата" зазначається дата навчальних занять відповідно до календарно-тематичного планування.

У початкових класах здійснюється формувальне та підсумкове оцінювання результатів навчання учнів.

Підсумкове оцінювання здійснюється у 1-2 класах із застосуванням вербальної характеристики особистих досягнень, а його результати фіксуються тільки у свідоцтві досягнень.

У 3-4 класах підсумкове оцінювання здійснюється за рівневою шкалою. Результати навчання можуть зазначатися на відповідних сторінках навчальних предметів (окремих сторінках зведеного обліку результатів навчання) згідно з характеристиками результатів навчання, визначених у свідоцтві досягнень за рівнями, використовуючи такі позначення:

П - початковий рівень;

С - середній рівень;

Д - достатній рівень;

В - високий рівень.

За рівнями оцінюється кожне загальне уміння учня, набуте з певного навчального предмета/інтегрованого курсу. Узагальнений рівень із навчального предмета або інтегрованого курсу не визначається.

До журналу записуються лише результати підсумкового оцінювання: за І семестр (І і ІІ триместр) та рік (здійснюється на підставі результатів оцінювання за ІІ семестр або ІІІ триместр).

Приклади оформлення зведеного обліку результатів навчання у журналі додаються.

Інформація щодо оцінювання у зведеному обліку результатів навчання та у свідоцтві досягнень має бути тотожною.

Використання та поширення у відкритому доступі зведеного обліку результатів навчання дозволяється на умови його знеособлення.

У 1 класі домашнє завдання не задається та відповідно не фіксується у журналі. У 2 класі домашнє завдання є необов'язковим, проте на непарній сторінці розвороту журналу в графі "Завдання додому" можуть зазначатися пошуково-дослідницькі та творчі завдання.

У 3-4 класах домашні завдання, у разі їх надання, обов'язково фіксуються у журналі. У відповідній графі стисло записуються зміст (сторінки підручника, номери задач тощо) та/або спосіб виконання завдання (вивчити напам'ять, повторити, розв'язати тощо). Допускається запис домашнього завдання (назва тексту тощо) мовою навчального предмета (іноземною, національної меншини).

На вихідні, святкові та канікулярні дні домашнє завдання не задається та відповідно не фіксується у журналі.

Генеральний директор
директорату шкільної освіти Андрій Осмоловський

# data[].attributes.attachment_link.description
26.01.2021 15:58 МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 1096 від 02 вересня 2020 року Про внесення змін до методичних рекомендацій щодо заповнення Класного журналу учнів початкових класів Нової української школи Відповідно до пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630 (із змінами), та з метою забезпечення фіксації результатів навчання здобувачів початкової освіти НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
OsvitaNow | Освіторія & ЮНІСЕФ - Платформа для батьків та вчителів на якій ви знайдете відповіді на питання стосовно навчання під час воєнного стану, інформацію про можливості та допомогу, а також експертні матеріали від О.медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Коротко про форми навчання у школах України

На головну

Навчання в Україні

ВАРІАНТ №1: ДИТИНА ПЕРЕБУВАЄ В УКРАЇНІ НА БЕЗПЕЧНІЙ ТЕРИТОРІЇ, ЇЇ МІСЦЕ ПРОЖИВАННЯ НЕ ЗМІНИЛОСЯ АБО ВОНА ПОВЕРНУЛАСЯ НА ПОСТІЙНЕ МІСЦЕ ПРОЖИВАННЯ

Очна: однозмінна, двозмінна з урахуванням місткості укриття та рішення військово-цивільної адміністрації (ВЦА).

Дистанційна в закладах освіти, де діти навчаються, за рішенням ВЦА та адміністрації навчального закладу.

Змішана форма навчання - очна з використанням технологій дистанційного навчання (ВТДН).

Сімейна (домашня) форма навчання за рішенням та вибором батьків у визначених закладах освіти.

Екстернат у визначених закладах освіти за рішенням батьків.

ВАРІАНТ №2: ДИТИНА Є ВНУТРІШНЬОПЕРЕМІЩЕНОЮ ОСОБОЮ (ВПО)

Очна: однозмінна, двозмінна з урахуванням місткості укриття та рішення ВЦА за новим місцем проживання.

Дистанційна в закладах, у яких учні навчалися раніше, якщо у цих закладах організовано навчальний процес, або у закладах за новим місцем проживання, або в приватній ліцензованій дистанційній школі.

Змішана - очна з використанням технологій дистанційного навчання (ВТДН) за новим місцем проживання.

Сімейна (домашня) за рішенням та вибором батьків у визначених закладах освіти за попереднім або новим місцем проживання.

Екстернат у визначених закладах освіти за рішенням батьків.

Навчання дитини в школі відбувається за місцем фактичного перебування. Зарахування до школи можливе просто за заявою, поданою одним із батьків, опікуном, іншим законним представником, родичем дитини або повнолітньою особою очно, факсом, електронною поштою, іншими засобами зв'язку чи в будь-який інший спосіб (за вибором заявника).
ВАРІАНТ №3: ДИТИНА ПЕРЕБУВАЄ НА ТИМЧАСОВО ОКУПОВАНІЙ ТЕРИТОРІЇ ЧИ НА ТЕРИТОРІЇ АКТИВНИХ БОЙОВИХ ДІЙ ВАРІАНТ №4: ДИТИНА ПЕРЕБУВАЄ ЗА КОРДОНОМ

Дистанційна або екстернат (за дистанційною формою) у закладах освіти на підконтрольній території України).

Сімейна (домашня) з елементами екстернату (за дистанційною формою) за рішенням батьків у визначених закладах розташованих на безпечній території

Екстернат у визначених закладах освіти на безпечних територіях, залежно від рішення батьків. Для продовження навчання за українськими програмами з наступним отриманням українського документа про освіту батьки або опікуни можуть:

подати заяву про зарахування до будь-якого закладу загальної середньої освіти на безпечній території України (допомогу у виборі закладу надають органи управління освітою);

за наявності доступу до мережі Інтернет можна вступити онлайн до будь-якої української ліцензованої дистанційної школи та продовжити навчання з отриманням відповідного документа про освіту державного зразка.

Очна у закладах освіти країни перебування або українських школах та класах із вико ристанням технологій дистанційного навчання або екстернату (за дистанційно фор мою) з окремих предметів (українська мова та література, історія України, географія).

Дистанційна у своїй школі, якщо заклад надає такі послуги, або у будь-якій школі на безпечній території.

Екстернат у Міжнародній українській школі (МУШ) та навчання у недільній школі відповідного філіалу МУШ.

Екстернат у своїй школі, якщо заклад надає такі послуги, або у будь-якій школі на підконтрольній території України.

Сімейна (домашня) за рішенням батьків та за умови отримання дозволу відповідного органу в країні, у якій перебуває дитина, з обов'язковим прикріпленням до навчаль ного закладу, який надає послуги екстернату або дистанційної приватної школи.

Батьки або опікуни можуть звернутися до МУШ або іншого навчального закладу з заявою про зарахування на екстернат на індивідуальній основі.
Ще більше про варіанти повернення до школи читайте за посиланням.
Контакти: сайт МУШ uis.org.ua, в.о. директора Кіріна Олександра Євгенівна, +38 067 264 28 49, uis_kirina@ukr.net, або зверніться до найбільших українських приватних дистанційних шкіл, які ліцензовані та мають право видавати українські документи про освіту.

Дистанційна, сімейна чи екстернат: яку форму навчання обрати?

Які форми навчання існують у школі?
Відповідно до статті 9 Закону України "Про освіту" загальна середня освіта може бути організована за такими формами:
Що таке екстернатна форма навчання?
Екстернат - це вид навчання, коли учень зареєстрований у школі, але навчається вдома. При цьому здає всі річні контрольні в школі, навчається за шкільними підручниками і приходить на консультації до вчителів у школу. Також під час складання іспитів він визнається учнем школи, за якою закріплений.

Особливість екстернату в Україні в тому, що законодавчо він доступний не для всіх. Зокрема на нього можуть перейти учні з особливими потребами; діти-спортсмени або ті, які займаються мистецтвом; учні, які проживають на тимчасово окупованій території чи на не контрольованій Україною території тощо. Повний перелік наведений тут
Детально про форми навчання тут Що таке сімейна форма навчання?
Cімейна (домашня) форма здобуття освіти - це спосіб організації освітнього процесу дітей самостійно їхніми батьками. Відповідальність за здобуття освіти дітьми на рівні, не нижчому за стандарти освіти, несуть батьки. Якщо рівень знань дитини виявиться незадовільним - школа має повне право наполягати на її поверненні до очної форми навчання.

Положення про сімейну освіту носить загальний характер і стосується всіх державних шкіл без винятку. Адміністрація школи не має жодної законної підстави відмовити батькам, які хочуть перевести свою дитину на сімейну форму навчання.
Що таке педагогічний патронаж?
Педагогічний патронаж передбачає індивідуальний супровід вчителя для конкретного учня. Водночас велика увага приділяється самостійному опрацюванню матеріалу дитиною.

Така форма передбачена для учнів, які за станом здоров'я не можуть відвідувати школу щодня, перебувають на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров'я або потребують навчання біля лікарняного ліжка. Також вона пристосована до потреб учнів, які здобувають початкову та базову освіту в школах сільської місцевості, в яких через малокомплектність (менш ніж 5 учнів на клас) не може бути організоване навчання в закладі.
Дистанційне навчання та дистанційна форма здобуття освіти: у чому різниця?
Батьки часто плутають дистанційне навчання та дистанційну форму здобуття освіти. Перше - це те, що відбувалося під час пандемії коронавірусу і залежало виключно від закладу освіти.

Інша справа з дистанційною формою здобуття освіти - тут рішення діти і батьки приймають самостійно. Окрім того, законодавство передбачає два випадки, коли можна здобувати освіту за дистанційною формою.

Перший - дитина не може відвідувати школу, наприклад, через стан здоров'я.

Другий - дитина потребує реалізації індивідуальної освітньої траєкторії. І це треба обґрунтувати під час вибору саме такої форми здобуття загальної середньої освіти.
Як дізнатись, чи надає школа обрану вами форму освіти?
Форми освіти, які забезпечує заклад, обов'язково мають бути вказані на його сайті. Якщо в закладу немає власної інтернет-сторінки, таку інформацію слід шукати на сайтах засновників закладу.
Які документи необхідні для переходу на індивідуальну форму?
Коли ви оберете школу, спочатку необхідно подати стандартний пакет документів, щоб дитину до неї зарахували:

паспорт або інший документ, який посвідчує особу заявника;

копію та оригінал свідоцтва про народження дитини або документ, що посвідчує її особу;

оригінал або копію медичної довідки за формою № 086-1/о;

документ, який підтверджує місце проживання дитини або батьків;

Якщо ж ви зареєстровані в школі і просто хочете змінити форму навчання, необхідна заява одного з батьків дитини або самого учня, якщо він є повнолітнім;

До заяви додаються:

Зразки таких заяв можна знайти у вільному доступі онлайн або звернутися до адміністрації школи.

Можуть знадобитись і додаткові документи. Скажімо, необхідно буде документально підтвердити підстави для навчання на екстернаті або обставини для застосування педагогічного патронажу (наприклад, стан здоров'я, перебування під вартою або засудження, статус біженця). Внутрішньо переміщені особи, біженці та особи з документами про необхідність захисту можуть не подавати окремі документи, якщо мають на це причини.

Як підготувати дитину до навчання офлайн

Про що поговорити з дитиною перед стартом навчання?

Наголосіть на особистій відповідальності під час евакуації. Поясніть, що вчителі обов'язково супроводжуватимуть клас, але дитина також має дотримуватися правил і прямувати з усіма до укриття.
Дорога до школи: як діяти дитині під час повітряної тривоги?
Якщо ваша дитина самостійно ходить до школи, розкажіть і покажіть їй укриття на її маршруті, яким вона може скористатись. Повітряна тривога може

спіткати дитину між школою і домом.

Якщо ж швидко дістатися до найближчого укриття неможливо, треба скористатися наявними природними або штучними укриттями, зокрема, рельєфом місцевості (балки, яри), заглибленими приміщеннями та спорудами, а якщо такого немає - будів лями і спорудами різного призначення за правилом "двох стін". Якщо дитина перебуває в громадському транспорті, необхідно залишити транспорт та перейти до найближчого укриття.
Мінна безпека: що варто пояснити дитині?
Роз'ясніть дитині основні правила поведінки з вибухонебезпечними предметами:

* зберігати пильність;

* не чіпати і не наближатися до підозрілих предметів;

* виявивши підозрілий предмет, повідомити дорослих та зателефонувати 101;

* звертати увагу на знаки, що попереджають про заміновані території,

наприклад, біло-червоні написи "Міни", біло-червона стрічка, само робні знаки/написи;

* не ходити невідомим шляхом до школи;

Для роз'яснення, скористайтеся розробленими матеріалами щодо мінної безпеки для різних вікових груп.
Якою інформацією має володіти дитина у випадку екстрених ситуацій?
Надайте адміністрації всю необхідну інформацію: свої контакти, контакти тих, хто може забирати дитину зі школи, деталі стану здоров'я дитини.

Подбайте, щоби дитина також володіла важливою інформацією: знала ваші контакти, свою групу крові, свої хронічні хвороби. Можна зробити нашивку з цими даними на шкільній формі для дітей початкової школи, вкласти записки до щоденника, телефона, кишені.

Якщо дитина має особливі потреби і ви хвилюєтеся про її фізичний чи ментальний стан, обговоріть з адміністрацією нюанси, що викликають занепокоєння. Уточніть наявність у школі необхідних дитині медикаментів чи засобів, узгодьте окремі канали комунікації з вами.
Що таке тривожний рюкзак школяра і як його зібрати?
Складіть дитячий тривожний рюкзачок. Тривожний рюкзак збирається на додачу до основного. Він має бути яскравого кольору, невеликий. Дитина повинна мати його при собі при кожному спуску в укриття під час повітряної тривоги.

Одним із рекомендованих наповнень може бути:

-необхідні ліки у разі захворювань або миттєвого зняття приступу;

- копія свідоцтва про народження;

- інформаційна картка (ПІБ, адреса проживання, контактні телефони батьків, відмітки про захворювання (алергії, астма та подібне), сімейне фото за бажанням;

- комплект змінного одягу;

- предмети гігієни (вологі серветки, носові хустинки);

- пляшка води;

- енергетичний батончик (не шоколадний), галетне печиво, суха їжа в вакуумній упаковці;

Як перейти на сімейну форму навчання: покрокова інструкція

Що таке сімейна форма навчання?
Cімейна (домашня) форма здобуття освіти - спосіб організації освітнього процесу дітей самостійно їхніми батьками. Відповідальність за здобуття освіти дітьми на рівні, не нижчому за стандарти освіти, несуть батьки. Якщо рівень знань дитини виявиться незадовільним - школа має повне право наполягати на її поверненні до очної форми навчання.
На який документ посилатися при переведенні на сімейну форму?
У 2017 році Верховна Рада України ухвалила новий закон Про освіту. Він передбачає реалізацію концепції Нової української школи, яка серед інших опцій пропонує домашнє навчання. Учень, який навчався вдома, має право отримати повноцінний диплом та атестат, як і всі школярі.
Хто може обирати сімейну форму навчання?
Положення про сімейну освіту носить загальний характер і стосується всіх державних шкіл без винятку.
Чи можуть відмовити у переведенні на сімейну форму?
Адміністрація школи не має жодної законної підстави відмовити батькам, які хочуть перевести свою дитину на сімейну форму навчання.
Як проходить оцінювання?
Якщо весь освітній процес для дитини організовують батьки, важливо слідкувати за прогресом у навчанні. Вона має не відставати від однолітків, а рівень знань має відповідати показникам Держстандарту. Для цього учні проходять оцінювання чотири рази на рік. Як його проходити (онлайн чи офлайн), кожен заклад визначає самостійно.
Коли учню можуть не дозволити продовжити навчатись за сімейною формою?
У випадку результатів нижче задовільного хоча б з одного предмету педагогічна рада може:

До того ж, школа сприяє організації процесу навчання. Учні, які навчаються за сімейним форматом, мають отримувати шкільні підручники, консультації та допомогу вчителів.
Сімейна форма навчання: які документи потрібні?
Якщо ви змінюєте школу, спочатку подайте стандартний пакет документів, щоб дитину до неї зарахували:

Якщо ж ви зареєстровані в школі і просто хочете змінити форму навчання, необхідна заява одного з батьків дитини або самого учня, якщо він - повнолітній.

Зразки таких заяв можна знайти у вільному доступі онлайн або звернутися до адміністрації школи.

Які кроки після написання заяви? Спершу заяву розглядає директор.

1. Директор інформує батьків про всі нюанси такого навчання.

2. Школа складає індивідуальний план для дитини.

3. Директор має видати відповідний наказ.

Коли можна перевестися на сімейну форму?
Найоптимальніше - на початку року, але протягом року це також можливо зробити.
Як батьки можуть повернути свою дитину до очної форми навчання?
Для цього батькам потрібно написати відповідну заяву - без жодних пояснень причини зміни рішення. І через два тижні дитина знову може відвідувати школу.
Чи можуть учні на індивідуальній формі брати участь в олімпіадах та мати інші форми відзнаки досягнень у навчанні?
Так, учні, які навчаються за індивідуальною формою, можуть на загальних підставах брати участь в олімпіадах, турнірах, конкурсах та інших змаганнях.

На рівні з іншими учнями вони мають право на відзначення успіхів у навчанні. Їх можуть нагороджувати похвальними листами та грамотами, а також шкільними медалями.
Які переваги та недоліки такої форми навчання?
Переваги:

Недоліки:

Попри всі недоліки можна рекомендувати сімейну форму освіти тим, хто за кордоном, але планує повернутися в Україну і хоче, щоб дитина отримала документ про здобуття української освіти.
Як створити умови для навчання вдома?
Декілька порад, як можна зробити процес домашнього навчання більш ефективним:

Як перейти на екстернат: покрокова інструкція

Що таке екстернат?
Екстернат - це вид навчання, коли учень зареєстрований у школі, але навчається вдома. При цьому здає всі річні контрольні в школі, навчається за шкільними підручниками і приходить на консультації до вчителів у школу. Також під час складання іспитів він визнається учнем школи, за якою закріплений.

Особливість екстернату в Україні в тому, що законодавчо він доступний не для всіх.
Хто може обирати екстернат?
Згідно з Положенням про екстернат у загальноосвітніх навчальних закладах на нього можуть перейти тільки такі учні, що: 1) із поважних причин (стан здоров'я, проживання (перебування) за кордоном (для громадян України), на неконтрольованій території або на території населених пунктів на лінії зіткнення, надзвичайні ситуації природного або техногенного характеру, збройний конфлікт тощо) не можуть відвідувати навчальні заняття в закладі освіти або не можуть пройти річне оцінювання;
2) не завершили здобуття загальної середньої освіти в закладі освіти та/або не мають результатів річного оцінювання з окремих навчальних предметів та/або атестації;
3) є громадянами України, які здобували або здобувають загальну середню освіту за кордоном;
4) є іноземцями, особами без громадянства, які постійно проживають чи тимчасово перебувають в Україні, у тому числі біженцями, особами, яким надано тимчасовий чи додатковий захист в Україні, та особами, які звернулися із заявою про визнання біженцем або про надання додаткового чи тимчасового захисту, особами, які утримуються в пунктах тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства;
5) прискорено опанували зміст навчальних предметів одного або декількох класів (рівнів повної загальної середньої освіти);
6) самостійно опанували зміст окремих навчальних предметів;
7) бажають самостійно опанувати зміст окремих навчальних предметів;
8) засуджені до довічного позбавлення волі.
У чому відмінність сімейної форми та екстернату?
На практиці відмінність незначна. І там, і там діти можуть отримувати консультації від учителів. На сімейній формі повна відповідальність за навчання покладається на батьків. На екстернаті учень на законному рівні має три години на рік консультацій від учителя, і навіть може писати контрольні роботи паралельно з класом. Сімейна форма навчання йде в межах одного класу, під час екстернату можна закінчити і 2 класи.

Як дізнатись, чи можна у вашій школі навчатися на екстернаті?

Форми освіти, які забезпечує заклад, обов'язково мають бути вказані на його сайті. Якщо в закладу немає власної інтернет-сторінки, таку інформацію слід шукати на сайтах засновників закладу.
Як проходить оцінювання?
Директор своїм наказом створює комісії з кожного предмета. Дитина має у присутності комісії скласти необхідні завдання та контрольні роботи. Перебіг та оцінки фіксують у протоколі.
Коли учню можуть не дозволити продовжити навчатись за екстернатною формою?
Якщо при оцінюваннях учень показує незадовільний рівень знань, його можуть рекомендувати перевести на інституційну форму.
Екстернат: які документи потрібні?
Коли ви оберете школу, спочатку необхідно подати стандартний пакет документів, щоб дитину до неї зарахували:

Якщо ж ви зареєстровані в школі і просто хочете змінити форму навчання, необхідна заява одного з батьків дитини або самого учня, якщо він є повнолітнім.

До заяви додаються:

Зразки таких заяв можна знайти у вільному доступі онлайн або звернутися до адміністрації школи.

Можуть знадобитись і додаткові документи. Скажімо, необхідно буде документально підтвердити підстави для навчання на екстернаті. Внутрішньо переміщені особи, біженці та особи з документами про необхідність захисту можуть не подавати окремі документи, якщо мають на це причини.
Коли можна перевестися на екстернат?
Найкраще - перед початком навчального року. Але в екстрених випадках можна перейти і під час навчання. Це варто індивідуально обговорювати із адміністрацією школи.
Як батьки можуть повернути свою дитину до очної форми навчання?
Батьки можуть написати заяву на переведення на інституційну форму - адміністрація школи має її погодити.
Чи можуть учні на індивідуальній формі брати участь в олімпіадах та мати інші форми відзнаки досягнень у навчанні?
Так, учні, які навчаються за індивідуальною формою, можуть на загальних підставах брати участь в олімпіадах, турнірах, конкурсах та інших змаганнях.

На рівні з іншими учнями вони мають право на відзначення успіхів у навчанні. Їх можуть нагороджувати похвальними листами та грамотами, а також шкільними медалями.
Які переваги та недоліки такої форми навчання?
Переваги екстернату: - дуже зручна форма для категорій дітей, вказаних у положенні. Особливо для дітей ВПО, які певний час навчалися на окупованій території: вони можуть скласти українську програму і продовжити навчання в школі за українською програмою;

Недоліки:
Як створити умови для навчання вдома?
Кілька порад, як можна зробити процес домашнього навчання більш ефективним:

Як перейти на дистанційку: покрокова інструкція

Дистанційне навчання та дистанційна форма здобуття освіти: у чому різниця?

Батьки часто плутають дистанційне навчання та дистанційну форму здобуття освіти. Перше - це те, що відбувалося під час пандемії коронавірусу і залежало виключно від закладу освіти.

Інша справа з дистанційною формою здобуття освіти - тут рішення діти і батьки приймають самостійно. Окрім того, законодавство передбачає два випадки, коли можна здобувати освіту за дистанційною формою.

Перший - дитина не може відвідувати школу, наприклад, через стан здоров'я.

Другий - дитина потребує реалізації індивідуальної освітньої траєкторії. І це треба обґрунтувати під час вибору саме такої форми здобуття загальної середньої освіти.

Для цього треба знайти школу, у якій педагогічна рада ухвалила відповідне рішення і створила відповідні класи. Треба написати заяву та дочекатись наказу директора. Здобувати освіту в дистанційній формі можна не в кожній школі. А виключно в тій, де на це погодилась педагогічна рада. Форма власності закладу - комунальна чи приватна - значення не має. Однак на практиці такі послуги зазвичай надають саме приватні заклади освіти.

Для переходу на таку форму навчання необхідний стандартний пакет документів та заява одного з батьків.
Де навчатися дистанційно: перелік шкіл
Дистанційне навчання - це організація освітнього процесу, коли його учасники віддалені один від одного, а взаємодіють вони за допомогою сучасних освітніх цифрових технологій. Онлайн-уроки - частина дистанційного навчання.

Якщо школа пропонує онлайн-уроки, то діти навчаються синхронно щодня за розкладом, працюють разом та спілкуваються з однокласниками.

Якщо ж школа пропонує дистанційне навчання, то це можливість користуватися відеоматеріалами, інколи брати участь у вебінарах, опановувати теми під кураторством вчителя.

Ми склали перелік шкіл, які пропонують дистанційне навчання безкоштовно або за незначну оплату.

Дистанційна школа "Оптіма". Нині цей заклад освіти та фонд "За майбутнє дітей" пропонує 300 стипендій для школярів, які найбільше постраждали від російської агресії. Щоб податися на стипендію, достатньо залишити заявку тут.

"Атмосферна школа". Благодійний фонд "Атмосферної школи" надає 1500 річних грантів на суму 9000 грн для школярів, що найбільше постраждали від російської агресії. Загалом це становить 13,5 млн грн. Подати заявку на участь у програмі "Подаруй дітям освіту" можна тут.

Вечірні школи та ліцеї. Скажімо, київський ліцей № 18 оголошує набір учнів на 2022-2023 навчальний рік, серед іншого, і за дистанційною формою освіти.

Київський навчально-виховний комплекс "ОРТ" . Він набирає до додаткових 5-11-х класів з дистанційною формою навчання.

Столична спеціалізована школа №44 з поглибленим вивченням англійської мови запрошує до дистанційних 6-го та 8-го класів. Навчання відбуватиметься у вигляді онлайн-занять.
Додатково (без отримання документа про освіту)
Тестувальники уроків в OkStudy. Цікава опція - тестувальники уроків, яким може стати кожен український школяр. Їх потребують час від часу дистанційні школи, аби, відбираючи кращих вчителів, врахувати зворотний зв'язок від учнів. Тобто мета цього - не стільки навчання дитини, скільки перевірка компетентності педагога. Але ж теми відтворюють навчальний план, тож школяр ніби отримує безоплатного репетитора. До слова, кількість занять на які він може прийти - необмежена. Звісно, перевіряти, як учень засвоїв матеріал, у такому форматі не будуть, навпаки - від нього потрібен невеличкий фідбек, враження від онлайн-заняття.

Отримуйте корисні дайджести від Освіторії

# data[].attributes.attachment_link.title
Форми навчання - OsvitaNow | Освіторія & ЮНІСЕФ

# data[].attributes.attachment_link.description
Коротко про форми навчання у школах України На головну Навчання в Україні ВАРІАНТ №1: ДИТИНА ПЕРЕБУВАЄ В УКРАЇНІ НА БЕЗПЕЧНІЙ ТЕРИТОРІЇ, ЇЇ МІСЦЕ ПРОЖИВАННЯ НЕ ЗМІНИЛОСЯ АБО ВОНА ПОВЕРНУЛАСЯ НА ПОСТІЙНЕ МІСЦЕ ПРОЖИВАННЯ Очна: однозмінна, двозмінна з урахуванням місткості укриття та рішення військово-цивільної адміністрації (ВЦА).