# data[].attributes.body
Les llegues que es parlaven abans del llatí i  influiren posteriorment en la configuració del català . Hui en dia encara hi ha restes lexiques de aquestes llengües .

# data[].attributes.body
Procés d'assimilació cultural que va tindre lloc en els territoris conquerits pels romans.
Les regions davall el poder polític de Roma van adoptar les seues institucions, costums, organització social i la seua llengua (el latí)

# data[].attributes.body
Comença la diferenciació de les llegues romàniques

# data[].attributes.headline
Comencen a diferenciar-se  les llengües romàniques

# data[].attributes.subject
Comencen a diferenciar-se  les llengües romàniques

# data[].attributes.body
Motius:

Les llengües del substrat

Intensitat de la romanització

Distancia amb Roma

Origen i nivell cultural dels colons romans

# data[].attributes.body
Entre la caiguda de l'imperi i les primeres manifestacions de les llengües romàniques, la península va ser invadida per diferents pobles que van influir en la formació de la llengua actual.

# data[].attributes.body
En la edat mitjana la escisió dialectal i el superstrat van influir a les creacions de les llengües romaniques.

# data[].attributes.body
Reconquesta de Valencia i de les Illes Balears els arabs van ser expulsats i els territoris van ser replobats per catalans.

# data[].attributes.headline
Fragments escrits en llengües romantiques

# data[].attributes.subject
Fragments escrits en llengües romantiques

# data[].attributes.body
Traduccions de textos en llatí

# data[].attributes.body
Els primers text sencers, les Homilíes d'Organyà, que es conserven en catalá són del segle XII-XIII però això no vol dir que no hi havia textos anteriors.

# data[].attributes.body
Durant els últims segles de l’Edat Mitjana, el català es va propagar per la Mediterrània, al temps que Aragó conqueria noves terres (Sicília, Sardenya...).

# data[].attributes.body
En els segles XIV i XV, la literatura catalana arriba a un estadi d'esplendor en tota Europa. Amb Ramon Llull el català va començar a ser usat per a l'expressió d'idees pertanyents a totes i cadascuna de les branques del saber, tant filosòfic com científic.

# data[].attributes.body
Al segle XV la labor començada per Ramon Llull, continua amb Ausiàs March o la novel·la de cavalleries Tirant lo Blanc.

# data[].attributes.body
El matrimoni del rei Ferran amb Isabel de Castella continuà un retrocés del català a la cort que havia iniciat la dinastia castellana dels Trastàmara; Castella passa a ser una potencia mundial, es a dir, molts escriptors començen a escriue en castellà i el català entra en una època de decadència.

# data[].attributes.attachment_link.title
LOS REYES CATÓLICOS 🤴🏻👸🏼 Y LA MONARQUÍA HISPÁNICA

# data[].attributes.body
Felip V suprimeix les lleis i institucions d'Aragó, València i Catalunya. La llengua deja de ser oficial, només la gent del poble parlava català.

# data[].attributes.body
Després de tres segles apartada de l’ensenyament, l’administració i l’església, el moviment nacionalista i el romanticisme ocasionà un interés per la llengua, per la cultura pròpia i per la literatura.

Que es proposa en la Reinanxença?

Estudiar i divulgar els escriptors clàssics.

Potenciar el prestigi social de la llengua.

Recollir i divulgar la literatura popular.

Aconseguir un nivell de normalitat per a la llengua.

Revitalitzar el conreu dels gèneres literaris.

# data[].attributes.body
Creació de l'Institut d'Estudis Catalans:
- Objectiu de recuperar la llengua en tots els àmbits d'ús (normalització)
- Creació d'una gramàtica, una ortografia i un diccionari (normativització)

# data[].attributes.body
Els valencians aproven el treball de Pompeu Fabra i establixen les diferències entre el català i el valencià

# data[].attributes.body
Persecució de la llengua i repressió (la llengua fora del àmbits d'ús públics)

# data[].attributes.body
Recuperació i reconeixement  de l'oficialtat i es comença a treballar per la normalització lingüística.  El català i el valencià ja no són perseguits i s'introduixen a l'escola i als mitjans de comunicació i són afavorits per les institucions democràtiques