# data[].attributes.headline
חג מתן תורה-אורי הדט

# data[].attributes.body
חג מתן תורה-אורי הדטו
לאחר חורבן ירושלים ובית המקדש השני(בשנת 70 לספירה) לא היה אפשר לקיים את המנהג של עלייה לרגל והבאת ביכורים לבית המקדש זאת ועוד: הגלות שבאה בעקבות החורבן ניתקה את עם ישראל מעבודת האדמה בארץ ישראל וכך איבד חג השבועות את אופיו החקלאי וקיבל תוכן חדש-חג מתן תורה בתקופת התלמוד במהלך הקביעה של הלוח העברי נקבע גם התאריך לחג השבועות- ו בסיוון-כתאריך המציין את זמן מתן תורה: בשישה בחודש (סיוון) ניתנה תורה במקרא עצמו אין לחג ציון תאריך אך בספר שמות מסופר שבני ישראל הגיעו להר סיני "בחודש השלישי" -הוא חודש סיוון

# data[].attributes.headline
נדעדעדעב -עבמזכ, היד

# data[].attributes.body
נדעדעדעב -עבמזכ, הידנבצנצכמרתטתהצכצהמגמקמג

# data[].attributes.body
מגילת רות היא ספר מספרי המקרא, בתנ"ך הספר כלול בחלק הכתובים, כאחד מחמש המגילות, ובביבליה הנוצרית הוא כלול בספרות ההיסטוריה שבברית הישנה. על פי הנאמר בתחילתו, מתאר הספר מעשה שאירע בתקופת השופטים אולם בקרב חוקרי המקרא חלוקות הדעות באשר לתארוכו.

הקשר בין מגילת רות לשבועות הוא:

- מגילת רות מתרחשת בתקופת "הקציר", שזו גם התקופה של חג שבועות.

- רות המואביה, שעל שמה נקראת המגילה, היא אם סבו של דוד המלך, שעל פי המסורת נפטר שבועות.

# data[].attributes.headline
חג המים-ישי כורש

# data[].attributes.body
חג המים-ישי כורש
חג המים או מי ישועות הוא מנהג של היהודים מצפון אפריקה המתקיים בחג השבועות כללי בחג המים או במי הישועות שופכים מים אחד על השני או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים סיבת השפרצת המים היא כי יש אמונה שמשפריצים מים החג השבועות לא יהיה לך נזק כל השנה בקהילת יהודי תאפילאלת שבמרוקו נהגו לשפוך מים על החתן , וגם רוב יהודי צפון אפריקה התנגדו לחג המים.
הסיבה לחג המים היא שהתורה נמשלת למים וגם שמים הם מקור החיים והתורה היא חיינו.

# data[].attributes.headline
כינויים לחג השבועות- נעמה שריקר

# data[].attributes.subject
כינויים לחג השבועות- נעמה שריקר

# data[].attributes.body
עצרת:

הסיבה: משמעות המילה עצרת היא סיום ונעילה. במובן מסויים, חג השבועות הוא הסיום והנעילה של חג הפסח (בשל תקופת ספירת העומר המחברת ביניהם).

חג הקציר:

הסיבה: בארץ ישראל, תקופת קציר החיטים החלה לפני חג השבועות. במהלך החג היו מביאים קרבן מיוחד המציין עובדה זו. הקרבן כונה בשם "שתי הלחם", והיה מורכב משתי חלות העשויות חיטה.

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב- אווה פרלשטיין

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב- אווה פרלשטיין

# data[].attributes.body
בחג-השבועות נוהגים לאכול גבינות ומאכלי חלב. אחת הסיבות לכך היא, שכאשר ניתנה לבני-ישראל התורה, ובה נצטוו על דיני הכשרות, התברר שאין להם בשר כשר, מכיוון שהכנת בשר כשר דורשת סכיני שחיטה מיוחדים וכן יש צורך להשרות את הבשר במים ולמלחו במלח, וכל זה דורש זמן. לכן נאלצו לאכול ביום זה מאכלי חלב.

# data[].attributes.headline
מגילת רות- מרי

# data[].attributes.subject
מגילת רות- מרי

# data[].attributes.body
מגילת רות היא ספר מספרי המקרא.
הכלול בחלק הכתובים, כאחד מחמשת המגילות.
המגילה מספרת את סיפורה של רות, המגיעה בעקבות חתונתה היהודית.
מסופר על תהליך התאקלמותה בחברה היהודית והפיכתה לאם המלכות הישראלית.
במסורת היהודית בחלק מהקהילות נהוג לקרוא את המגילה בחג השבועות.

# data[].attributes.headline
שלושת הרגלים  של

# data[].attributes.body
שלושת הרגלים
שלושת הרגלים הם שלושה חגים מקראיים םסח שבועות וסוכות שבהם מצווה מהתורה לעלות לרגל לבית המקדש בירושלים מלבד מצוות העלייה לרגל התורה מצווה על שתי מצוות נוספות המיוחדות לרגלים לחגוג אותם ולשמוח בהם חזל פירשו מצוות אלה כחובה על כל עולה רגל להקריב עולה ראייה שלמי חגיגה ושלמי שמחה
מצוות ראייה
בזמן שבית המקדש היה קיים הייתה מצווה לעלות לבית המקדש בירושלים ולהיראות בעזרה העלייה לרגל מוזכרת כמה פעמים בתורה כמצווה
מגיש שליו אוחנה

# data[].attributes.body
אכילת מאכלי חלב בשבועות

1.התורה נמשלה לחלב כמו שאומר הפסוק ״דבש וחלב תחת לשונך״ (שיר השירים ד, יא). בדיוק כמו שהחלב הוא הדבר הראשון שמסין אותנו  (הנקת תינוק), כך גם התורה מספקת את התזונה הרוחנית הדרושה לנשמת האדם.

2.כשעם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא כללה הוראות מיוחדות כיצד לשחוט ולהכשיר את הבשר לאכילה. עד אז, לא נהגו בני ישראל על פי הלכות אלה, ולכן, כל הבשר שלהם יחד עם סירי הבישול הפך מרגע קבלת התורה ללא-כשר. האפשרות היחידה שנותרה להם הייתה לאכול מאכלי חלב, שאינם דורשים הכשרה מיוחדת.

3.הגימטרייה של המילה חלב היא 40. אנחנו אוכלים מאכלי חלב בשבועות לזכר 40 הימים שבהם שהה משה על הר סיני ולמד את התורה כולה.

4.הר סיני נקרא גם "הר גַבְננִים" מלשון גיבנות (פסגות). הר של שיאים נעלים. "גבינה" מזכירה לנו את הר סיני.

# data[].attributes.body
חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.

צורה נוספת למנהג זה הייתה על ידי הלנת מים בפחים תחת כיפת השמים, ובאשמורת השלישית, משתמשים במים אלו כסגולה לכאבי עיניים או לשאר מחלות. בקהילת יהודי  תאפילאלת שבמרוקו, נהגו בין היתר טקס שפיכת מים על חתן המים שעלה בגורלו לסיים את הקריאה של האזהרות לר' שלמה אבן גבירול בבית הכנסת, כמו כן התקיימו אמירת אזהרות בבית חתן וכלה שנישאו במהלך השנה, בסיום הקריאה שפכו המשתתפים כמויות של מים על החתן והכלה.

חלק מרבני צפון אפריקה התנגדו לקיום מנהגים אלו.

בישראל, על פי רוב נוהגים מנהג זה בדרך משחק ושעשוע, בעיקר משחקים וקרבות מים בין ילדים.בתנועה הקיבוצית יש שחגגו את חג המים דווקא בחג הסוכות שבו חגגו במקדש שמחת בית השואבה.

# data[].attributes.headline
מגילת רות - נויה מנשרוב 

# data[].attributes.subject
מגילת רות - נויה מנשרוב 

# data[].attributes.body
מגילת רות היא ספר מקראי , שכלול בחלק הכתובים שבתנ"ך .
הסיפור מספר את סיפורה של רות , שמגיעה לבית לחם בעקבות החותנת היהודייה שלה .
הסיפור מספר על ההתאקלמות שלה בחברה היהודית . בסיפורה היא הופכת לאם המלכות הישראלית - כמה דורות אחריה יגיע דוד המלך !
לפי המסורת קוראחם את מגילת רות בחג השבועות , משלוש הסיבות בחרתי את זו : חג השבועות הוא גם חג מתן תורה , ובמעמד הר סיני , בו התחייבו בני ישראל לקיים את חוקי התורה , כך גם במגילת רות - רות המואבייה הצטרפה לעם ישראל וקיבלה את ההתייחבות לעם ישראל , לאלוהי ישראל ולתורה . לכן קוראים את המגילה בחג השבועות .

# data[].attributes.headline
מגילת רות-יעל

# data[].attributes.subject
מגילת רות-יעל

# data[].attributes.body
מגילת רות היא ספר מספרי המקרא.
הספר כלול בחלק הכתובים, כאחד מחמשת המגילות.
הספר מתאר מעשה בתקופת השופטים.
המגילה מספרת את סיפורה של רות הגיורת, המגיעה בעקבות חתונתה היהודית.
מסופר על תהליך התאקלמותה בחברה היהודית והפיכתה לאם המלכות הישראלית(ממלכה בה היו מאוגדים שנים עשר שבטי ישראל).
במסורת היהודית בחלק מהקהילות נהוג לקרוא את המגילה בחג השבועות.

# data[].attributes.headline
יום המים - מאיה רחמים

# data[].attributes.subject
יום המים - מאיה רחמים

# data[].attributes.body
יום המים מתקיים בחג השבועות, שבמסגרתו נהוג לעשות קרבות מים אחד נגד השני, לשפוך מים מגגות על העוברים והשבים ולהשפריץ מים לכל עבר. מקור החג התחיל מהקהילה היהודית באפריקה שהאמינו שאיש ששפכו עליו מים בחג השבועות לא יינזק כל השנה. ישנם 8 סיבות למנהג זה, אני אישית בחרתי בסיבה ההגיונית לי ביותר שאומרת שמשום שהתורה נמשלה מהמים וכן משום שמים הם מקור החיים והתורה היא חיינו. עם השנים מנהג שפיכת המים אחד על השני למען סגולה ובריאות הוא הפך ליום שמח ושטותי בו ילדי ישראל נוהגים את המנהג בצורה של משחק ושעשוע.

# data[].attributes.headline
מאיה קמחי- חג מתן תורה 

# data[].attributes.subject
מאיה קמחי- חג מתן תורה 

# data[].attributes.body
לחג השבועות לא נקבע תאריך בתורה, ובעיקרון הוא היה יכול לחול לא רק בים השישי לחודש סיוון, אלא גם ביום החמישי או השביעי.

התורה מצווה אותנו לעשות את חג השבועות כתום ימי ספירת העומר  הנמשכת שבעה שבועות. יום אחרי שסיימנו לספור 49 יום, בליל היום ה-50 לספירה, אנו מציינים את חג השבועות.

ביום זה ניתנה התורה הקדושה לעם ישראל, 50 יום אחרי שיצאו ממצרים, ונגאלו מעבדות לחירות. ביום זה ירד כבוד ה' על הר סיני, בקולות וברקים, וקול שופר הולך ומתחזק.

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב - עמית רביש

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב - עמית רביש

# data[].attributes.body
במתן התורה, בני ישראל אכלו בשר לא כשר וכתוצאה מכך כליהם לא היו כשרים.
הם לא יכלו להכשיר את הכלים ולשחוט בשר, מכיוון שהתורה ניתנה בשבת.
האפשרות היחידה שהייתה להם היא לאכול מוצרי חלב, כי זה היה קל ולא היה צריך להכשיר את הכלים כדי לבשל/להכין מאכלים כאלו.

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב בשבועות - דניאל

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב בשבועות - דניאל

# data[].attributes.body
כאשר עם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא הגיעה עם הוראות איך להכשיר בשר. ברגע קבלת התורה כל הבשר שהיה לבני ישראל הפך ללא כשר והם נאלצו לאכול מוצרי חלב. המילה "חלב" בגימטרייה היא 40 ובני ישראל ישראל אוכלים חלב בשבועות לזכר 40 הימים בהם משה היה על הר סיני. בנוסף למספר 40 יש משמעות נוספת והיא 40 הדורות שחלפו ממשה שהעלה את התורה על כתב ועד לדורו של רבינא ורב אשי שכתבו את המהדורה הסופית של התלמוד, בנוסף לזה התלמוד מתחיל באות מ' (40) וגם נגמר בה.

# data[].attributes.headline
אופיר בעז סהר - שלש רגלים 

# data[].attributes.subject
אופיר בעז סהר - שלש רגלים 

# data[].attributes.body
שלש רגלים הן שלושה חגים מקראיים - פסח שבועות סוכות - שבהם מצווה מהתורה לעלות לרגל לבית המקדש , בירושליים
בשלש רגלים אלו נצטווה עם ישראל , בתורה , בשלוש מצוות
הראשונה היא להקריב קורבן ראייה
מצווה שנייה להקריב קורבן חגיגה , והמצווה הנוספת היא המצווה לשמוח ברגל

# data[].attributes.headline
שלושת הרגלים

# data[].attributes.subject
שלושת הרגלים

# data[].attributes.body
שלושת הרגלים הם פסח, שבועות, סוכות.
בכול חג יש לעשות עלייה ברגל לבית המקדש וכל עולה לרגל חייב להקריב עולת ראיה/ שלמי חגיגה/ שלמי שימחה.

# data[].attributes.headline
מגילת רות-גיל סלע

# data[].attributes.subject
מגילת רות-גיל סלע

# data[].attributes.body
מגילת רות  היא ספר מספרי המקרא,בתנ״ך הספר כלול בחלק הכתובים,כאחד מחמש המגילות.המגילה מגוללת את סיפורה של רות הגיורת המגיעה בעקבות חותנתה היהודייה אל שדות בית לחם,תהליך התאקלמותה והשתרשותה בחברה היהודית והפיכתה לאם המלכות הישראלית.במסורת היהודית בחלק מהקהילות נהוג לקרוא את המגילה בחג השבועות.
אחד הסיבות  לקריאת מגילת רות בחג השבועות הוא שדוד המלך נולד ונפטר בחג השבועות, לכן קוראים במגילה שבה מסופר על ייחוסו.