# data[].attributes.body
DVORAC LOBOR
Dvorac Lobor građen je kroz 17.,18. i 19.st.Počela ju je izgrađivat obitelj Keglević u nizini sjevero zapadno od Zlatara.Dvorac ima četiri nejednaka krila.U istočnom krilu dvorca nalazi se Kapela Sv. Trojstva.Dvorac je čak jedno vrijeme služio kao starački dom.

# data[].attributes.body
Dvorac Maruševec svojom ljepotom i privlačnošću jedan je od najvećih dragulja Hrvatskog Zagorja, uz bok dvoraca Trakošćan i veliki Tabor. Današnji njegov izgled samo je blijeda slika raskoši ovog pradavnog sredovjekovnog burga čije postojanje povijesni izvori bilježe već sredinom 14. stoljeća, kada je na ovim prostorima bilo obiteljsko gnijezdo plemića Vragovića. Vjerojatno je tada na mjestu današnjeg dvorca postojao drveni dvor koji je tijekom svojih 600 godina postojanja više puta mijenjao svoj izgled.Sva su pročelja ukrašena bogatim arhitektonsko-plastičnim dekorom, uobičajenim za kasno 19 stoljeće. Unutrašnjost dvorca tada je bila raskošno uređena skupocijenim namještajem. Zidovi su bili prekriveni velikim tapiserijama i slikama poznatih europskih slikara iz 17. i 18. stoljeća.

# data[].attributes.body
Dvorac Opeka
Dvorac Opeka i još također nazivan Bombellesov dvorac je  smješten u općini Vinci,naselju Marčan(Varaždinska županija).Okružen je velikim i bogatim arboreturom površine od oko 64 hektara.Izgrađen je u baroknom stilu u drugoj polovici 17. stoljeća, a pretpostavlja se da je ime dobio po primitivnoj ciglani na čijem se mjestu danas nalazi malo jezero. Prvi gospodari bili su grofovi iz obitelji Keglević, što je vidljivo iz natpisa na ulazu gdje je upisana 1674. godina.Osim njih, vlasnici su bili i grofovi Nadasd te Drašković, baruni Mlakovečki. U početku je dvorac u tlocrtu bio nalik na slovo U, što je bilo uobičajeno u doba u doba visokog baroka. Dvorac je bio dio vlastelinstva Zelendvor.

# data[].attributes.body
Trakošćan je nastao krajem 13. stoljeća u obrambenom sustavu sjeverozapadne Hrvatske kao manja osmatračka utvrda za nadzor puta od Ptuja prema bednjanskoj dolini.

Prema legendi Trakošćan je svoje ime dobio po tračkoj utvrdi (arx Thacorum) koja je navodno postojala u vrijeme antike. Druga sačuvana predaja govori, da je ime dobio po vitezovima Drachenstein koji su u ranom srednjem vijeku gospodarili tim krajevima.Dvorac Trakošćan jedan je od najatraktivnijih dvoraca u Hrvatskoj; nalazi se u Hrvatskom zagorju, 23 km sjeveroistočno od Krapine, 40 km jugozapadno od Varaždina; nadmorska visina 250 m. Najbliža mjesta su Macelj i Strahinčica. S oko 40.000 posjetitelja godišnje jedan je od najposjećenijih hrvatskih dvoraca.

# data[].attributes.body
Banski dvori (Dverca)

Banski dvori naziv je za povijesnu zgradu na zapadnoj strani Trga sv. Marka u Zagrebu  koja je bila dom hrvatskih banova od 1809. do 1918. godine. Banski dvori su dugačka barokna jednokatnica, a zajedno s palačom koja se na nju nadovezuje  čine danas sjedište Vlade Republike Hrvatske. Banske dvore danas čini kompleks od dviju četverokrilnih gradskih palača, sagrađenih u drugoj polovini 18. i početkom 19. stoljeća nadogradnjom starijih srednjovjekovnih građevina.

# data[].attributes.body
Memorijalno groblje žrtava iz Domovinskog rata
Zaključkom Vlade RH iz travnja 1998.godine osnovan je Operativni stožer za ekshumaciju, identifikaciju i pokope zrtava iz masovne grobnice na Novom groblju u Vukovaru. Na mjestu masovne grobnice postavljeno je 938 bijelih, mramornih križeva koji predstavljaju broj ekshumiranih žrtava. Od 16.studenog 2000.godine groblju je izveden status "Memorijalnog groblja žrtava iz Domovinskog rata". Najveća je masovne grobnica u Hrvatskoj, a i u Europi nakon Drugog svjetskog rata. 5.kolovoza 2000.godine postavljen je spomenik čiji je autor Đurđa Ostoja.

# data[].attributes.body
Veliki Tabor je utvrda na sjeverozapadu Hrvatske, u Hrvatskom zagorju u blizini mjesta Desinića, 8 km zapadno od Pregrade, na nadmorskoj visini od 334 m. Također je prvorazredni spomenik nulte kategorije, jedan je od najočuvanijih srednjovjekovnih gradova u nas i predstavnik fortifikacijske arhitekture kasnog srednjeg vijeka.

Prema arhitektonskim oblicima, tehnici građenja i načinu fortifikacije potječe iz druge polovice 15. stoljeća. Premda se kao srednjovjekovna utvrda pretvarao u dvorac u 17. i 18. stoljeću, očuvao je kasnogotičke oblike i arhitektonsku kompoziciju.

# data[].attributes.body
Hušnjakovo
U neposrednoj blizini Muzeja krapinskih neandertalaca nalazi se najbogatije svjetsko Nalazište neandertalskog čovjeka na svijetu. Na Hušnjakovom brijegu, poznati geolog Dragutin Gorjanović-Kramberger, sustavno je šest godina provodio znanstvena istraživanja. Prikupio je oko 900 ljudskih fosilnih kostiju, preko 2.500 životinjskih ostataka te oko 1.200 komada kamenog oruđa, što svjedoči o materijalnoj kulturi krapinskog pračovjeka. Nalazište Hušnjakovo prvi je zaštićeni paleontološki spomenik prirode u RH (od 1948. godine), a u ožujku 2016. Europska komisija je Muzeju i Nalazištu dodijelila Oznaku europske baštine- lokalitetu od iznimne važnosti za povijest čovječanstva Europe.