# data[].attributes.body
Seltsiliikumine hakkas levima 18. sajandi teisest poolest. Sellel ajal olid enamus seltsid seislikud ning võtsid liikmeks ainult inimesi, kellel oli raha. Esimene suurem haritud eestlaste poolt asutatud selts asutati 1838. aaastal, Tartus. Selle seltsi nimi oli “Õpetatud Eesti Selts” ning selle seltsi ülesanne oli uurida Eesti ning Eesti inimeste minevikku ja keelt ning kultuuri. Alguses olid küll liikmed peamiselt haritud baltisakslased, kuid hiljem suurenes eestlaste osakaal. Eeslatse suurem seltsidesse loomine toimus 1870. aastal.

# data[].attributes.body
Seltsiliikumine hakkas, sest üha rohkematel inimestel arenes silmaring, keeleoskus ning nad ei olnud rahul riigis toimuvaga. Lisaks ei tahetud, et kaoks ära täielikult eesti keel ning eesti kultuur. Seega inimesed hakkasid looma seltse, mis tegelesidki nt: eesti keele uurimisega või eesti rahvalaulude laulmisega. Seltsid aitasid ka protestida riigis toimuva vastu, sest suuremal rahvaarvul on tugevam hääl ja suurem mõju. Lisaks võtsid inimesed eeskuju teistelt riikidelt, kus selline seltsiliikumine tõi rahvale suurt kasu. Sellisteks seltsi eeskujudeks olid saksa seltsid ning ka eestlaste enda laulu- ja karsuselliselts.

# data[].attributes.body
Ta sündis 18. november 1919  ja suri 28. juuli 1920 aastal. Ta oli Eestis üks tähtsamaid riigitegelasi, poliitik ning õigusteadlane. Lisaks oli ta ka ajaleht Postimees peatoimetaja kümneid aastaid ning kuulus paljudesse erinevatesse seltsidesse. Ta ongi hästi tuntud just tema töö eest ajalehes Postimees. Postimees oli esimene eestikeelne ajaleht ning see mängis suurt rolli eesti keele hoidmises ja selles, et inimestel oleks avatum silmaring. Tõnisson toetas selle ajalehe ilmuma hakkamist ning just sellepärast ta oligi selle ajalehe peatoimetaja nii kaua. Ta oli mitme organisatsiooni liige. Sealhulgas Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane, Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktor, Vanemuise Seltsi, Eesti Kirjanduse Seltsi, Eesti Ajakirjanikkude Liidu, Eesti Karskusliidu, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi, Tartu Meestelaulu Seltsi ja mitme teise organisatsiooni auliige ning Tartu linna aukodanik. Tema auks on nimetatud Jaan Tõnissoni tänav Tartus ja püstitatud Jaan Tõnissoni monument.  Tänapäeval tegutseb Jaan Tõnissoni Instituut ja Jaan Tõnissoni Selts.

# data[].attributes.body
1880. aastal puutusid erinevad seltsid poliitilisemaks ning üha rohkem hakati tahtma muutusi riigis. 1881. aastal Carl Robert Jakobsoni ja Eesti Kirjameeste Seltsi eestvedamisel saadeti valitsevale keisrile kiri. Kirjas nõuti reforme, saksa mõju vähenemist Eesti ühiskonnale, sooviti, et kui eestlased ostavad endale talu päriseks, siis nad maksavad algse hinna, et mõisamaadel ja talumaadel oleksid võrdsed riigimaksud, et Venemaal toimuvad haldusreformid laieneksid ka Balti kubermangudele ja, et omavalitsuses oleksid eestlased ja sakslased võrdsed. Lisaks nõuti veel, et kohtus ei valitseks võim ainult sakslaste käes, et kohtureform poleks saksa keeles, et vabastataks baltisaksa koolivalitsuse ja pastorite kontrolli alt ning nõuti ka, et Eesti kirikukogudused saaksid valida endale ise kirikuõpetaja. Lõpuks soovitati, et Eesti asulates lähtuvalt ühtse kubermangu moodustamist.

See kiri oli üks tätsamaid ning suuremaid ettevõtmisi, mis toimus Eesti rahvuslikus liikumises.

# data[].attributes.body
Jaan Tõnisson- https://et.wikipedia.org/wiki/Jaan_T%C3%B5nisson  (22.05.2020)
Jaan Tõnissoni monument- https://et.wikipedia.org/wiki/Jaan_T%C3%B5nissoni_monument (22.05.2020)

Postimees- https://et.wikipedia.org/wiki/Postimees#Ajalugu (22.05.2020)

Seppel, Marten. Pajur, Ago. Uusaeg. Ajalooõpik 8. klassile II osa. 2013. lk 84- 87

Uus rahvuslik tõus- https://vara.e-koolikott.ee/taxonomy/term/2974  (22.05.2020)