# data[].attributes.body
Arta, își are rădăcinile încă din timpurile preistorice și își continuă traseul până în zilele noastre, fiind prezentă în toate culturile cunoscute și în toate epocile. Pentu a înțelege mai bine, istoria artei ne oferă imagini, surprize de-a lungul evoluției umane atât înainte cât și după invenția camerei de luat vederi.
Istoria artei este povestită ca o cronologie a capodoperelor create în timpul fiecărei civilizații.

# data[].attributes.headline
Primele forme de artă: epoca paleolotică

# data[].attributes.subject
Primele forme de artă: epoca paleolotică

# data[].attributes.body
Într-o perioadă în care supraviețuirea era obiectivul principal, arta servea tocmai acestui scop.
În timpul ultimei glaciațiuni, odată cu apariția lui homo sapiens au apărut și primele forme de artă și anume pictura și sculptura.
Desenele rupestre au fost folosite ca o modalitate de a comunica și povesti evenimente și lucrurile pe care omul le prețuise: una dintre ele fiind vanatoarea
Pictura rupestră, adică pictura pe pereții peșterii datează cu aproximativ 44 de mii de ani înaintea erei noastre și au fost descoperite in peșterile din vestul Europei si din Indonezia și reprezentau diverse animale, siluete sau scene reprezenrând diferite activităti precum vanătoarea sau anumite ritualuri. Însă, această formă de artă primitivă a ajuns la un nivel superior dupa câteva mii de ani când desenele pictare pe piatră au început sa fie studiate si chiar redate cu acuratețe.
În România au fost găsite picturi rupestre in județul Sălaj; Peștera Gaura Chindiei și Peștera Coliboia.

# data[].attributes.body
Ca paralelă și reper, scrisul a apărut mult mai târziu abia cu 3500 de ani î.hr în Sumer, scrierea cuneiformă.
Alături de arheologie, istoria artei este una dintre primele ferestre orientate către preistorie, ferestre prin care putem înțelege ce s-a petrecut înainte de inventarea scrisului.
Trecând la epoca neolitică, oamenii își aprofundează cunostiințele și formează primele așezări și folosesc arta ca o modalitate de a onora strămoșii, reprezentând: statui, totemuri, măști, etc.

# data[].attributes.body
De-alungul secolelor ce au urmat, arta s-a raspândit căpătând numeroase forme. Cel mai bun exemplu îl reprezintă Egiptul antic care a impresionat prin arta nemaiantalnită și care si-a păstrat autenticitatea de-a lungul timpului. Scrierea egipteană, care este recunoscută cu ușurință în zilele noastre, era reprezentată hieroglific, folosind pictograme și simboluri specifice, considerată ca fiind o evoluție a artei rupestre intr-o anumită măsură. Egiptenii din epoca bronzului au văzut zorii civilizațiilor, creând opere de artă primordiale pentru a-și onora strămoșii realizând statui, oale și măști concepute pentru a fi durabile.

# data[].attributes.body
Îndreptându-ne atenția către Europa, putem observa în zorii erei idealismului care a văzut ascensiunea culturii grecești și o furtună de cunoaștere și gândire psihologică.
La capitolul arhitectură, grecii s-au remarcat prin construcții mărețe precum Templul Herei din Olimpia dar si arene impresionante în care s-au jucat primele jocuri olimpice.
La capitolul sculpturi, putem spune ca grecii au reinventat arta sculpturii cunoscută până atunci. O sculptură reprezentativă este impecabilul Discobol ce întruchipează un tânăr atlet aruncând discul. O altă sculptură importantă este cea reprezentnd femeia fără mâini intitulată Venus din Milo și care reprezintă un simbol al iubirii profunde.

# data[].attributes.body
Timpul trece, iar civilizatiile cresc și scad; odată cu Evul Mediu văzând creștinismul umbrit de păgânism ca ideologie primară în Europa.
Arta epocii se concentrează în mare parte pe înfățișarea figurilor religioase iar arhitectura primește o schimbare vizibilă ceea ce privește designul influențat în mare parte tot de biserică. În timp ce majoritatea artiștilor acestei perioade rămân oarecum anonimi, desenele lor au contribuit la formarea unei societăti limitate care a cuprins aproximativ un mileniu. După cum putem observa, biserica începe să joace un rol vital în dezvoltarea societătii.
În Romania, bisericile adoptă un stil bizantin datorită domnitorilor, numindu-se și epoca "marilor domni".

# data[].attributes.body
Ne întoarcem atenția la începutul sec.XV- lea în Europa, acolo unde Renașterea ia amploare, care probabli este una dintre cele mai importante perioade de tranziție din istorie, fiind o explozie de perspectivă, cultură și cunoaștere. Este timpul in care arta a început să se implice în dezvoltarea de noi tehnologii, în tandem cu matematica si celelalte științe exacte.
Ca personalități renașcentiste îi avem pe Leonardo Da Vinci, Galileo Galilei (astronom, fizician, matematician), Johannes Kepler (matematician, astronom, astrolog), care au propulsat în mod similar înțelegerea corpului uman dar și a spațiului cosmic.

# data[].attributes.body
Arta japoneză a bătut un curs diferit față de mișcările de realism care măturau lumea. Având un stil linear și utilizarea inteligentă a culorilor au fost preferate pentru captarea mai bine a imaginii. Iar această artă japoneză a ajuns să inspire artiști precum Van Gogh să creeze artă.

# data[].attributes.body
Pe măsură ce lumea a devenit interconectată, la fel a făcut și explorarea activă a stilurilor artistice, picturile japoneze Ukyo-e, formele geometrice ale artei africane, joacă un rol important în apariția stilurilor neo-occidentale.
Eliberarea de constrângerile unei ideologii sau cauze, arta se transformă într-un domeniu mult mai subiectiv, iar operele de artă sunt interpretate în moduri noi și îndrăznețe atât decătre observatori, cât și de către artist.

# data[].attributes.body
Arta romaneasca a fost direct influentata de-a lungul timpului de evolutia destinului istoric care, prin asezarea celor trei provincii romanesti – Transilvania, Moldova si Tara Romaneasca, intre granitele a trei mari imperii: Imperiul turcesc, Imperiul tarist si Austro-Ungar, a trebuit sa supravietuiasca si sa depaseasca vicisitudinile vremurilor.
Aparuta la sfarsitul secolului al XIV-lea, arta culta romaneasca s-a manifestat ca o continuare a artei traditionale bizantine, cu deosebire prin pictura monumentala religioasa, pictura religioasa de sevalet, in tempera (icoane), sculptura decorativa si ceramica decorativa. Sfarsitul secolului al XVII-lea si inceputul secolului al XVIII-lea a marcat aparitia primului stil de arta culta romaneasca, stilul cantacuzin-brancovenesc, care s-a manifestat cu deosebire in domeniul arhitecturii, picturii monumentale religioase si in domeniul artelor decorative (metal, tesaturi, lemn). Conditiile impuse de Imperiul turcesc celor trei provincii romanesti au facut ca abia la sfarsitul secolului al XVIII-lea si inceputul secolului al XIX-lea sa apara in Romania pictura si grafica laica de sevalet, aceasta perioada fiind cunoscuta si sub denumirea de perioada artistilor primitivi, adica acei artisti cu studii de specialitate facute in strainatate, in special la Academiile de Arta de la Viena si Roma.

# data[].attributes.attachment_caption
Un zugrav-autoportret              Anemone

# data[].attributes.body
Ștefan Luchian
Se remarcă prin  prin operele sale cu compoziții cu caracter social, scene de gen și interioare, portrete, peisaje, natură statică. In peisaje ca de exemplu ,,Vara”, Stefan Luchian desfasoara in pictura sa nuante de verde intens care sugereaza puterea vegetatiei in plina crestere, azurul cerului imaculat de vara, lumina soarelui intensa, incandescenta care se revarsa peste trunchiurile copacilor.
Motto: „Luchian avea toate darurile marelui artist şi, în primul rând, acel caracter autentic, acea neîmblânzită vehemenţă a personalităţii după care recunoşti pe maeştri… Profunda capacitate afectuoasă şi energie, o melancolie îmbinată cu o viguroasă autoritate…, un sentiment nervos al formei, sunt trăsăturile pe care le sesizăm mai bine în caracterul şi în talentul său” – Tudor Vianu despre Ştefan Luchian

# data[].attributes.body
Este primul dintre fondatorii picturii române moderne, urmat de Ioan Andreescu și Ștefan Luchian. Nicolae Grigorescu a devenit un simbol pentru tinerele generații de artiști care, în primele decenii ale secolului al XX-lea, căutau să identifice și să aducă la lumină valorile spiritualității românești. Se remarca prin numeroasele picturi bisericești dar si prin portrete și autoportrete