# data[].attributes.body
בבית ספר שלנו אנחנו עובדים בשתי כיתות מאותו בית ספר, לכן אנחנו מקדישים את המפגש הראשון להדגשת ערך השיתופיות והעבודה בצוות.

מחלקים את שתי הכיתות לחמש קבוצות( אפשר גם יותר) , מכינים חמשה משחקים שכדי לנצח בהם חייבים לעבוד בצוות (אני מצרפת את המשחקים שהכנו) . כל קבוצה משחקת בחדר נפרד וכל משחק מהווה תחנה, הקבוצות  מחליפות תחנה כל 20 דקות עד שמסיימים את כל התחנות.

בסוף מתכנסים ביחד ומסכמים את המטרה של המפגש.

# data[].attributes.headline
נטלי שלו ופרחי וקסמן

# data[].attributes.subject
נטלי שלו ופרחי וקסמן

# data[].attributes.body
הצעה למפגש פתיחה והיכרות בין שתי כיתות באותו בית ספר.

שלב א'-
מפגש של המורה עם הכיתה , כל כיתה נפרד. המפגש כולל הסבר על ביוחקר ברשת, על  התוכנית בדגש על שיתוף פעולה מחקרי ,חשיבה ביקורתית והנורמות של האקדמיה.
התלמידים קיבלו הסבר על הדרישות של התוכנית וכתיבת העבודה שיתופית בפורטל. לאחר מכן התלמידים צפו במצגת והתבקשו לאתר תופעות ביולוגיות ולהציע השערה מתאימה לכל תופעה שהוצגה במצגת.
שלב ב'-
משפג משותף של שתי הקבוצות.
התלמידים התבקשו להתחלק לקבוצות. כל קבוצה קיבלה משימה לבנות מגדל מהציוד שנמצא ברשותם (טושים, עטים, סרגלים וכו") ,במטרה לבנות מגדל גבוה ככל שנתין תוך שיתוף פעולה בין כל חברי הקבוצה.
לאחר ביצוע המשימה שוחחנו על היתרונות והחסרונות של העבודה השיתופית, איך ניתן להתגבר על הקשיים ומה עזר  להצליח במשימה. בנוסף צילמנו את התלמידים במהלך המשימה והראנו להם את התמונות על מנת לשקף את התהליך ולקבל רפלקציה
שלב ג'-
מפגש משותף של שתי הכיתות.
הצגנו בפני התלמידים מגוון רב של תופעות ביולוגיות מודפסות ומסודרות על השולחן בכיתה. כל זוג תלמידים התבקש לבחור תופעה ולאחר מכן כל זוג התבקש למצוא זוג נוסף במטרה למצוא קשר בין התופעות שבחרו.
כל קבוצה כתבה שאלת/שאלות חקר אפשריות בהתאם לתופעה שבחרו ואת הקשר בין שתי התופעות.

# data[].attributes.body
השנה מתקיים פיילוט ראשון של ביוחקר ברשת בבית ספרי. מרגשש ומעורר דפיקות לב. שתי כיתות המגמה עובדות האחת מול השנייה כך שהתלמידים מכירים היטב.
לאחר מפגש ראשון בו הצגתי לכיתתי את מצגת הביוחקר ברשת וביקשנו מהילדים להצטוות לזוגות.
על הילדים היה להכניס כמטלה ראשונה את שמות בני הזוג בלוח פאדלט כך שהם הגיעו למפגש המשותף לשתי הכיתות מצוותים כבר לקבוצות.
על השולחנות פוזרו קטעי מחקר שונים. הילדים נתבקשו לקרוא אותם ולשאול שאלות המעניינות אותם בקשר לנושא.
הם נתבקשו לבחור נושא אחד ולנסח שתי שאלות חקר .
בדרך זו , הצלחנו לבצע התאמות  בין שתי קבוצות בהתאם לנושאי המחקר המשותפים שנמצאו.
הנחינו את הילדים לגבי הכללים המתאימים לשאלות בעבודה מסוג זה וכעת, הילדים חשבו על שאלות נוספות הקשורות לשאלות שחבריהם העלו. לאט אך בטוח התגבשו שאלות חקר הקשורות האחת לשניה (ומי שלא הצלחנו לעניין בנושאים שאנו מכירים- עזרנו במציאת נושאים מעניינים אחרים ומכאן החלו להצטוות לצוותים ולהעלות שאלות.

# data[].attributes.body
השנה הזו היא שנה ראשונה שתלמידים שלי משתתפים בביוחקר ברשת, דבר שדורש ממני   המון אנרגיות כדי שנצליח מבחינת הישגים וגם בהעברת מסר  לשאר התלמידים לשנה הבאה בצורה חיובית וכיפית.
תכננו עם בית ספר העמית ביקור אצלנו שהמטרה הייתה היכרות וגם פריצת דרך לתחילת עבודה משותפת.
1. קבלת פנים
2. הקרנת סרטון שמעורר השראה ומוטיבציה להצלחה
https://www.youtube.com/watch?v=bk9ABVV7fPU
2. פיזור משפטים על הרצפה כמו מה מניע אותי בביצוע משימה, להתקדם בתחום, לקבל ציון טוב, להכיר, להיות מוערך.....
והתלמידים התבקשו לבחור שלושה משפטים ולדרג 1-3 הכי חשוב והכי פחות.
2. סיכום תוצאות באופן כללי בניסיון לזהות המטרה הכי חשובה שמשותפת לכל התלמידים.
3. פעילות מס.2 בניית שני מעגלים פנימי בית ספר העמית וחיצוני  בית ספר שלי וכל חצי דקה הצגת שאילה כל זוג ממול דנים ואחר כך המעגל החיצוני נע צעד אחד ודן בשאילה חדשה עם תלמיד אחר.
3. פעילות מס.3שתי תלמידות משני בתי הספר שרו כל אחת בנפרד זה היה קטע כיפי- מנוחה
4. פעילות 4 מוצאים אחד התלמידים החוצה, שאר התלמידים בוחרים אחד מהם שמוביל אותם לעשות תנועות אחר כך מכניסים את התלמיד והוא חייב לזהות את המנהיג
5. פעילות 5 עבודת צוותים ביחד שדורשת מהם לכתוב כותרת אטרקטיבית לנושא שלהם ומצוא את הקשר בין השאלה לחקר וגם לכתוב את סיפור המסגרת
6. הפסקת אוכל
7. סיכום ופרידה

# data[].attributes.headline
אינה שוורצמן

# data[].attributes.subject
אינה שוורצמן

# data[].attributes.body
השנה שילבנו את מפגש ההיכרות עם סיור אקולוגי. בחלקו הראשון של היום ערכנו פעילות היכרות במהלכה התלמידים חולקו לקבוצות היטרוגניות והיו צריכים להתמודד עם בעיה משותפת. לאחר מכן הוצג בפניהם הפרויקט. כמו כן פוזרו במליאה סיפורי מסגרת שונים. התלמידים הסתובבו בין הסיפורים ובחרו את אשר עניין אותם. לאחר מכן בין אם זה לבד, בין אם זה בעצרתינו נוצרו צוותי עבודה.
בחלקו השני של היום יצאנו לשטח, לסיור עצמו.

# data[].attributes.body
פעילות פתיחה לביוחקר ברשת:
ההכנה המקדימה למה זה ביוחקר ברשת ומה זה פורטל העבודה ומהם השלבים בתוך הפורטל התבצעה בכיתה לפני המפגש הראשונה עם בית הספר העמית לעבודה.
לאחר מכן תכננו ביקור אצל בית הספר העמית, המפגש היה חווייתי ומאתגר, המפגש נפתח בסרט מוטיבציה לכלל התלמידים, לאחר מכן פעילויות היכרות לשבירת הקרח בין התלמידים:
פעילות 1: פיזרנו מילים ומשפטים על הרצפה ועל כל תלמיד לקום ולרשום מספרים מ1-3 לפי חשיבות כל מילה או משפט עבורו במובן של מה מניע אותו ומהם הדברים החשובים בחייו.
פעילות 2: שני מעגלים פנימי וחיצוני, המעגל הפנימי מורכב מתלמידי ביה"ס הראשון והמעגל החיצוני מורכב מתלמידי ביה"ס השני, התלמידים במעגל החיצוני זזים עם כיוון השעון ובכל פעם הם דנים בשאלה אחת במשך חצי דקה וכך כל התלמידים הכירו אחד את השני היכרות ראשונית.
פעילות 3: פעילות שירה, תלמידה מבית הספר הראשון ותלמידה מביה"ס השני יש להן כושר שירה מיוחד אז שרו שתיהן.
פעילות 4: פעילות גיבוש לכל הקבוצה, תלמיד אחד יוצא החוצה ושאר התלמידים מסכמים ביניהם על תנועה מסויימת ומינוי תלמיד אחד אחראי על שינוי התנועה ועל התלמיד שיצא החוצה ונכנס אחרי שקראו לו לדעת מי הוא התלמיד שאחראי על שינוי התנועה בקבוצה.
פעילות 5: עבודת צוותים, על כל צוות של רביעייה לדון בשאלות החקר ולכתוב כותרת לנושא המשותף של שתי שאלות החקר ולרשום פיסקה שבה מסבירים איך שתי השאלות קשורות לנושא המשותף שלהם.
פעילות 6: בניית קבוצת וואצאפ לכל צוות עבודה, ארוחת צהריים ופרידה להמשך פעילות משותפת מרחוק

# data[].attributes.body
השנה המשכתי בפרוייקט ביוחקר ברשת עם קבוצה שהתחילה עם מורה אחרת, כך שפעילות ההיכרות נעשתה בהיעדרי.
אני לא יודעת מה היה במפגש ההיכרות, אני רק יודעת שהשנה שמעתי "הם" ו"אנחנו" באופן שהבהיר לי שחלק מהתלמידים לא מרגיש כצוות. (ואין כאן ביקורת על מה שנעשה קודם, שאין לי מושג מהו. כולנו יודעים שלפעמים היחס בין ההשקעה שלנו והקליטה אצל תלמידים נמוך מ100%)
לכן אני חושבת שבמפגש ההיכרות צריך לשים דגש על ההיכרות האישית והגיבוש הקבוצתי.
הצעות לפעילויות של היכרות וגיבוש קבוצתי:
1. כל תלמיד מקבל מעטפה ובה 9 פתקים עם שמות אקראיים של תלמידים, משתי הכיתות. המטרה: למלא את המעטפה בפתקים עם השם שלו. השיטה: החלפת פתקים עם תלמידים אחרים, לאחר מציאת מכנה משותף בין שני התלמידים המתחלפים. (מן הסתם שבשלב מסויים התלמידים מתחלפים בלי מציאת מכנה משותף, או מוצאים שיטות ייעול לאיסוף פתקי השם שלהם, וזה מצוין לשיח לאחר המשחק - עבודת צוות מייעלת)
בסוף המשחק התלמידים מכירים את השמות של רוב התלמידים האחרים, ובנוסף, עוד כמה פרטים אישיים.
2. עומדים במעגל גדול עם הפנים כלפי פנים. אחד התלמידים מחזיק כדור, ואותו הוא צריך למסור למישהו שיש לו מכנה משותף איתו.
על הקבוצה לדאוג שכל תלמיד קיבל את הכדור לפחות 5 פעמים, ומסר אותו ל5 תלמידים שונים. (ניתן לשנות את המספר בהתאם לזמן המוקצב לפעילות)
3. הפסקת אוכל: הכנת טוסטים.
מביאים מראש ציוד להכנת טוסטים.
כל אחד כותב על פתק מה הוא רוצה בטוסט, המורה אוספת את הפתקים ומחלקת אותם אקראית.
כל תלמיד מכין את הטוסט לפי ההעדפות שקיבל בפתק. (ובשמירה על כללי ההיגיינה)
נחמד לאכול ביחד, ונחמד עוד יותר לחשוב על האחר ולהכין לו.

בסיכום, אפשר לנסח כללים ושיטות עבודה לעבודה משותפת. כגון: האם לפתוח קבוצת ואאצאפ? מה עושים אם מרגישים "תקועים" בגלל חבר צוות? וכו'

# data[].attributes.headline
גליה זר כבוד

# data[].attributes.subject
גליה זר כבוד

# data[].attributes.body
פעילות פתיחה לביוחקר עם חוקר.
פרויקט החקר שלנו מתבצע במכון וולקני עם ד"ר אייל פרידמן שחוקר גידולים חקלאיים (במקרה שלנו - שעורה) וכיצד ניתן לנצל את השונות בזני הבר לגידולים המבויתים.
בשיעור הפתיחה הבאתי לתלמידים מספר כתבות פופולריות (בעיקר מאתר מכון דוידסון). כל קבוצה קראה והציגה בקצרה את הנאמר בכתבה. בעקבות הצגת הכתבות התלמידים התבקשו להעלות שאלות (כל שאלה שעולה להם וכל שאלה רלוונטית ונכתבת כלשונה על הלוח). מפה יצאנו לדבר על שאלות חקר ומרכיבי חקר באופן כללי. לאחר מכן הם צפו בסרטון קצר המציג את הנושא בקצרה. במפגש הבא החוקר הגיע לבית הספר ונתן הרצאה (אחת מ-3) עם רקע מדעי הדרוש לפרויקט.
מצורפת כתבה אחת לדוגמה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חוקרים ישראלים זיהו את השינויים הגנטיים שהתחוללו בצמחי חיטה במהלך ביותם, בדרך לאיתור תכונות שיאפשרו לשפר ולהגדיל את היבול

החיטה היא אחד הגידולים העיקריים עליהם נשענת הציוויליזציה האנושית. היא הייתה אחד מהצמחים הראשונים שבויתו, כבר לפני כעשרת אלפים שנה, ויחד עם התירס והאורז היא הבסיס לתזונת האדם. כ-95 אחוז מהחיטה המגודלת כיום שייכת למין אחד, חיטת הלחם, ושאר הגידול הוא של חיטה ממין אחד נוסף, וחיטת הדורום שמהקמח שלה מייצרים פסטה.

כאשר החלו חוקרים להסתכל על הגנטיקה של חיטת הלחם התברר כי הגנום שלה גדול בצורה מבהילה. אמנם יש לה 21 זוגות כרומוזומים, לא שונה בהרבה מ-23 הזוגות שלנו, אלא שהכרומוזומים האלו מכילים פי חמישה יותר DNA, מאלו שלנו.

עם הזמן התבררה הסיבה לכך: הגנום של חיטת הלחם המודרנית עבר שורה של הכפלות. חיטת הבר, אותה "אם החיטה" שנמצאה על ידי אהרון אהרונסון, נוצרה באופן טבעי על ידי הכלאה בין שני מינים כבר לפני כמה מאות אלפי שנה. לכל אחד מהמינים היו שבעה כרומוזומים, ולחיטת הבר שנוצרה כך היו 14. זוהי החיטה שבויתה לראשונה בידי האדם, והפכה עם השנים לחיטת הדורום שאנחנו מכירים כיום.

מאוחר יותר הוכלאה החיטה המבויתת, בכוונה או באקראי, עם מין נוסף שגם הוא היה בעל שבעה כרומוזומים. התוצאה הייתה חיטת הלחם כפי שאנחנו מכירים אותה היום, עם 21 כרומוזומים גדולים במיוחד. בשל גודלה, קביעת רצף הגנים של חיטה זו הסתיים רק ב-2012.

הגנום של חיטת הדורום רוצף גם הוא, ממש לאחרונה, אך עדיין לא פורסם. עכשיו פרסמו חוקרים ישראלים ובראשם רז אבני ממעבדתו של ד"ר אסף דיסטלפלד מאוניברסיטת תל אביב, את הגנום של חיטת הבר, אותה "אם החיטה", שעדיין קיימת בטבע בישראל ובמדינות הסמוכות לה. השוואה בין הגנומים של חיטת הבר ושל חיטת הדורום התרבותית איפשרה להם לגלות מה השתנה במהלך הביות.

השינויים הגנטיים הראשונים שגילו היו הבסיס לאחת התכונות החשובות ביותר של הצמח המבוית: שיבולת הנשארת שלמה, עם הגרעינים עליה, לאורך זמן. לעומת החיטה המבוייתת, כאשר חיטת הבר מבשילה השיבולת שלה מתפרקת לחלקים קטנים, הקרויים שיבוליות, ובכל אחד מהם גרעין או כמה גרעינים. השיבוליות מתפזרות ברוח, ולבסוף נוחתות על האדמה והגרעינים נובטים.

תכונה זו מאפשרת לחיטה להפיץ את עצמה, אבל עבור החקלאי היא בעייתית מאוד. הרבה יותר קל לאסוף את גרעיני החיטה כאשר השיבולת נשארת שלמה ולא מתפרקת ומתפזרת. במהלך הביות, החקלאים אספו בעיקר את השיבולים שבשל מוטציה לא התפרקו, ונשארו שלמות ומוכנות לקציר. עם הזמן המוטציה הזו התפשטה, וכיום כל שיבולי החיטה התרבותית, חיטת הדורום וחיטת הלחם, הן בעלות שיבולים שנשארות שלמות.

קשה יותר לקצור אותה. שיבולת מתפרקת של חיטת בר | צילום: ד"ר צבי פלג, הפקולטה לחקלאות, האוניברסיטה העברית בירושלים

להחזיר תבואה ליושנה

במחקר החדש השתתפו חוקרים מגרמניה, ארה"ב, קנדה ואיטליה למד חוקרים רבים מישראל, בהם מורן נווה, תמר עילם, חנן סלע, אמיר שרון, ג'סלין דיק, בת שבע בן צבי, ניר אוהד ודני חיימוביץ' מאוניברסיטת תל אביב; גיא גולן וצבי פלג מהאוניברסיטה העברית; רועי בן דוד ממכון וולקני; ציון פחימה ואברהם קורול מאוניברסיטת חיפה, אברהם לוי ממכון ויצמן למדע, חליל קשקוש מאוניברסיטת בן גוריון וכן קובי ברוך, עומר ברד וגיל רונן מהחברה הישראלית NRGene.

החוקרים זיהו את השינויים הגנטיים שהובילו לשיבולת הבלתי מתפרקת, וקבעו שהיו אלה שתי מוטציות, ולא אחת, שהיו דרושות להשגת תכונה זו. בראיון לאתר דוידסון אמר אבני שהעובדה שמדובר בשתי מוטציות שונות מצביעה על תהליך ממושך של ביות. "כל אחת מהן לחוד נותנת מצב ביניים, לא שיבולת שנשארת שלמה לחלוטין. זה מעיד על כך שהברירה של הזן התרבותי לא הייתה מיידית, היה צורך בברירה חוזרת לאורך זמן".

המחקר הגנטי של חיטת הבר חשוב לא רק להבנה של העבר, אלא גם למציאת פתרונות בעתיד. אוכלוסיית העולם גדלה והולכת, ולא ירחק היום שבו הגידולים הנוכחיים יתקשו לספק מזון לאנשים רבים כל כך. שיפור של החיטה, המספקת כ-20% מצריכת הקלוריות העולמית, יהיה כלי חשוב מאוד במאבק למנוע רעב.

"במשך השנים שבהן החיטה בויתה התרחשה ברירה מלאכותית מתמשכת" אמר אבני. "בדרך איבדנו המון וריאציות גנטיות, כמו גנים שמקנים עמידות למחלות או לאקלים קיצוני, וגנים שמובילים ליבול רב יותר. אנחנו מנסים למצוא תכונות כאלה שהמקור שלהם בחיטת הבר ונעלמו במהלך הביות, כדי להשיב אותן לחיטה התרבותית. עכשיו כשיש בידינו את הגנום של חיטת הבר, זיהוי הגנים בבסיס התכונות האלו יהיה מהיר וקל הרבה יותר".

# data[].attributes.attachment_link.title
איך בייתנו את החיטה?

# data[].attributes.attachment_link.description
החיטה היא אחד הגידולים העיקריים עליהם נשענת הציוויליזציה האנושית. היא הייתה אחד מהצמחים הראשונים שבויתו, כבר לפני כעשרת אלפים שנה, ויחד עם התירס והאורז היא הבסיס לתזונת האדם. כ-95 אחוז מהחיטה המגודלת כיום שייכת למין אחד, חיטת הלחם, ושאר הגידול הוא של חיטה ממין אחד נוסף, וחיטת הדורום שמהקמח שלה מייצרים פסטה.כאשר החלו חוקרים להסתכל על הגנטיקה של חיטת הלחם התברר כי הגנום שלה גדול בצורה מבהילה.

# data[].attributes.body
המפגש הראשון שלנו היה בין שני בתי ספר שבהם התלמידים לא הכירו אחד את השני, תיכננו יום של פעילויות שכללו שבירת קרח והכרות עם הביוחקר ברשת.
בחלק הראשון של היום הכנו פעילות של הכרת שמות ותכונות , התלמידים ישבו בשני מעגלים פנימי וחיצוני, ובמשך דקה היו צריכים לדבר על עצמם, וכך המעגל  היה מסתובב.... פעילות שניה הייתה עם כיסאות שסודרו במעגל, כל תלמיד עמד על כיסא ועם המוסיקה התחילו להסתובב, וכל עצירה היינו מוציאים כיסא. המטרה שכל אחד יעזור לשני ואף אחד לא יפול מהכיסאות. פעילות מרתקת שגורמת לאינטראקציה בין  התלמידים עם הרבה צחוק.
בחלק השני של המפגש הכנו מצגת שמטרתה להסביר לתלמידים על הביוחקר ברשת, דרישות העבודה, עבודה צוותית,שלבי החקר והערכת שלבי העבודה והערכת השיתופיות בין חברי הקבוצה. וכמובן היכרות עם הפרטל.
החלק השני במצגת התמקד בתופעות ביולוגיות , ניסוי סיבילנזאני.
בסוף התלמידים עבדו בקבוצות עם דפי עבודה של : "האופה המתלמד"
וסיירו במעבדה והסתכלו על מגוון תופעות ביולוגיות שהכנו אותם מראש כמו: עיכוב גדילת חיידקים על ידי שום......
אני מצרפת את המצגת

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת ביוחקר ברשת -מרי

# data[].attributes.headline
איתן שמשוביץ

# data[].attributes.subject
איתן שמשוביץ

# data[].attributes.body
ביוחקר - חוקרים.
פעילות פתיחה לחקר כללי - המקרה של ד"ר X (זמלוויס וקדחת היולדות) - מצורף קובץ. מול מכתב דומה של מורה לאנגלית שמבקשת לחקור תופעה שנראית הזויה (צבע נעליים שמשפיעה על ציונים עם סטטיסטיקה נהדרת).

# data[].attributes.attachment_link.title
מכתב הרופא לוועדה 15-3-10

# data[].attributes.headline
אפרת לינק, טל מלץ

# data[].attributes.subject
אפרת לינק, טל מלץ

# data[].attributes.body
1. סיור קצר,-מהי תופעה ביולוגית? כל תלמיד מצלם 3 תופעות שונות

2. הכנת מצגת שיתופית לכתה.

3. הצגת המצגת תוך התמקדות בתופעות משמעותיות ומתן מעט הסברים.

4. ש.ב. כל תלמיד בוחר תופעה ונדרש לנתח אותה: מהו הבסיס הביולוגי: תופעה בשדה כפי שאנו צופים בה היא תוצאה של תהליכים ביולוגיים המתרחשים בצירוף תנאים מסויים. מהוא התהליך  הביולוגי המרכזי ומהם הגורמים / תנאים המשפיעים עליו.

5.ציוות לפי בסיס ביולוגי משותף או תופעה משותפת

6. מפגש של הצוותים  כל צוות ושיתוף המידע בינהם - לנסות ביחד להגיע לסיכום כולל

7. הצגת הביוחקר

8. מפגש נוסף לניסוח כללי עבודה בצוות - מעין חוזה

# data[].attributes.headline
אמירה וינברג

# data[].attributes.subject
אמירה וינברג

# data[].attributes.body
הצעה למפגש פתיחה  בין שתי כיתות באותו בית ספר. כיון שהתלמידות מכירות זו את זו מטרתו העיקרית של המפגש להדגיש את היתרון של עבודה שיתופית  בקבוצה.
הרעיון הוא שמשחקים משחק זיכרון של קלפי מושגים ביולוגיים. בסבבים הראשונים משחקים ללא חלוקת עבודה וכולם צריכים לזכור את כל המושגים. עוצרים את המשחק ושואלים כיצד ניתן לייעל את הישגי הקבוצה . מיישמים את ההצעות ורואים שכאשר כל חבר בקבוצה צריך לזכור רק חלק קטן מהמושגים אז הקבוצה מצליחה יותר. רואים גם שהחברים צריכים להיות אחראים וללמוד את המושגים שלהם אחרת כל הקבוצה מפסידה מכך.
לאחר המשחק רפלקציה ודיון של יתרונות וחסרונות העבודה הקבוצתית וניסוח כללי זהב לעבודה שיתופית מוצלחת.

לא פרטתי בדיוק את המשחק כי זה ארוך . מי שירצה הסבר מדוייק יותר שיפנה אלי. בהצלחה!

# data[].attributes.headline
גיל דוידוביץ

# data[].attributes.subject
גיל דוידוביץ

# data[].attributes.body
הצעה לפעילות לחיבור בין 2 קבוצות החקר מבתי-ספר שונים.
המורה יתן רבע שעה לתלמידים, על כל משתתף לבדו ללא דיון בינהם לענות על השאלות הבאות שיכתבו על הלוח:
1. מהיא ההגדרה ל"שיתופיות"?
2. מה אתה מצפה מחברי קבוצתך לתרום לעבודת החקר המשותפת בינכם?
3. מהם נקודות החוזק בך שאתה חושב שיתרמו לעבודת החקר?
לאחר רבע שעה (אפשר לתת זמן נוסף אם יש צורך) כל אחת מהקבוצות (4 תלמידים) ישבו יחד וינהלו דיון לפי הכללים הבאים:
לכל חבר בקבוצה ינתנו 2 דקות לענות ולהסביר את השאלה הראשונה, שאר חברי הקבוצה לא עונים לו הם חייבים להיות במצב של הקשבה.  לאחר 2 דקות על השעון המורה יסמן לתלמידים שהגיע הזמן לתלמיד הבא לענות על השאלה הראשונה. לאחר שכל התלמידים ענו על השאלה הראשונה בקבוצה המורה יסמן להם לעבור לשאלה הבאה אך הפעם תלמיד אחר מתחיל את הסבב.
בתום הדיון על שלושת השאלות המורה יתן 10 דקות לתלמידים לנסח הגדרה משותפת שתהיה מקובלת על כל חברי הצוות מהי שיתופיות.
המורה יכתוב את ההגדרה של כל קבוצה על הלוח ולבסוף יציג בפני התלמידים את ההגדרה המילונית של ערך "שיתופיות" ו"עבודת צוות" המורה ידגיש את הדברים שחזרו בכל ההגדרות של הקבוצות השונות וינהל עם התלמידים דיון בין איך שהם הגדירו את המושג להגדרה המילונית.

# data[].attributes.body
משתפת במפגש שעשינו בשנה שעברה לתלמידי כיתות י"א, בתוך בית הספר.
בחלק הראשון צפינו בהרצאה השנתית ע"ש פרופ' עמוס דה שליט של מכון דוידסון, ב 4.2.18. התכנסנו שתי הכיתות באודטוריום בבוקר וצפינו בהרצאה. לצערנו הרעיון היה טוב אבל הביצוע קצת פחות בשל בעיות שמע שהקשו על התלמידים להתרכז בהרצאה. כמו כן ההרצאה הייתה מעט מסובכת להבנה ולא כל התלמידים הצליחו להבין.. בסוף ההרצאה העברנו מצגת קצרה שמסבירה על עבודת הביוחקר ועל שיתופיות ובסופה הראנו את הסרטון הבא:
שמדגים בצורה נפלאה על יתרונות השיתופיות.
לאחר מכן עברנו לכיתות, כאשר הצוותים כבר היו ידועים. נתנו להם את חידת הבתים לפתור במעין תחרות בין הקבוצות, מי פותר ראשון. התלמידים נכנסו לזה ומאוד נהנו. (חשוב להקפיד שהם ללא טלפונים סלולריים :-) )
לאחר מכן פיזרנו בשתי המעבדות המון סיפורי מקרה ונתנו להם להסתובב ולבחור מה שמעניין אותם. הסתובבנו ביניהם ועזרנו להם לגבש את השאלות הראשוניות ואת הקשר בין השאלות. היה סה"כ יום טוב של גיבוש והתחלה למסע הארוך- הביוחקר ברשת.

# data[].attributes.body
הצעה למפגש פתיחה והיכרות בין שתי כיתות באותו בית ספר.

שלב א'-
מפגש של המורה עם הכיתה , כל כיתה נפרד. המפגש כולל הסבר על ביוחקר ברשת, על  התוכנית בדגש על שיתוף פעולה מחקרי ,חשיבה ביקורתית והנורמות של האקדמיה.
התלמידים קיבלו הסבר על הדרישות של התוכנית וכתיבת העבודה שיתופית בפורטל. לאחר מכן התלמידים צפו במצגת והתבקשו לאתר תופעות ביולוגיות ולהציע השערה מתאימה לכל תופעה שהוצגה במצגת.
שלב ב'-
משפג משותף של שתי הקבוצות.
התלמידים התבקשו להתחלק לקבוצות. כל קבוצה קיבלה משימה לבנות מגדל מהציוד שנמצא ברשותם (טושים, עטים, סרגלים וכו") ,במטרה לבנות מגדל גבוה ככל שנתין תוך שיתוף פעולה בין כל חברי הקבוצה.
לאחר ביצוע המשימה שוחחנו על היתרונות והחסרונות של העבודה השיתופית, איך ניתן להתגבר על הקשיים ומה עזר להצליח במשימה.
שלב ג'-
מפגש משותף של שתי הכיתות.
הצגנו בפני התלמידים מגוון רב של תופעות ביולוגיות מודפסות ומסודרות על השולחן בכיתה. כל זוג תלמידים התבקש לבחור תופעה ולאחר מכן כל זוג התבקש למצוא זוג נוסף במטרה למצוא קשר בין התופעות שבחרו.
כל קבוצה כתבה שאלת/שאלות חקר אפשריות בהתאם לתופעה שבחרו ואת הקשר בין שתי התופעות.

# data[].attributes.body
הצעה למפגש פתיחה והכרות בין שתי כיתות באותו בית הספר

שלב 1: כל מורה בנפרד

א.      חשיפת התלמידים למיזם באמצעות מצגת בכיתה הכוללת: מתן מדע נרחב על התוכנית ודרישותיה, הדגש על חשיבות ערך השיתופיות להצלחה והגשמת מטרת הביוחקר ברשת.

ב. הצגת תמונות של תופעות ביולוגיות בפני התלמידים, תיאור התופעה וזיהוי הגורמים המשתתפים בה, העלאת שאלות בקשר לתופעה, ניסוח שאלות מובילות לחקר.

ג.      הצגת רשימה של נושאי חקר ללא פירוט בפני הכיתה, כל אחד בוחר בנושא שרוצה לחקור, התחלקות לזוגות לפי נושא שעניין אותם.

ד.      התלמידים מתבקשים להכין מאמר על הנושא, להרחיב על הנושא לפני המפגש המשותף

שלב ב: מפגש משותף בין שתי הכיתות באותו בית ספר

א.חלוקת התלמידים לפי הנושאים שבחרו או התהליך שעניין אותם

ב.  הצגת בפני כל צוות דוגמאות של קטעי מאמר על הנושא או התהליך שבחרו (אשר נותנים השראה לעלות שאלות חקר) , כל קבוצה תקרא קטע הקריאה ויסכמו את עיקר המדע، ואת שלב הבא הוא העלאת שאלות חקר בהתאם למסגרת הסיפור שקבלו קשורות לה. (שאלות החקר צומחות מהתופעה ומתייחסות להיבטים שונים שלה). .

# data[].attributes.attachment_link.title
ביוחקר ברשת بيوحيكر بريشت  

# data[].attributes.body
לפי דעתי לא מספיק להיות מפגש אחד לפתיחה והיכרות בין תלמידים ויצירת צוות עבודה, התהליך הזה מתרחש בשתי מפגשים.

1. יצרית צוות עבודה בתוך כיתה: זה יתרחש על ידי פעילות המורה יכתוב כמה שאלות שנקשרות לתופעות ביולוגיות שונות וכל תלמיד יבחר שאלה המעניינת אותו  ויענה על השאלה על מנת שמורה ידע איזה תופעה ביולוגית מתאימה לתלמיד. ולכל תופעה ביולוגית יש שת שאלות שונות על מנת שהמורה יחלק הכיתה לצוות לפי תופעות ביולוגית בלי שהתלמידים ידעו החלקה שלהם התרחשה לפי התופעות.
2. יהיה מפגש בין שני בתי ספר אחר שיש חולקה לכל צוות בתוך בית ספר בנפרד. מתחילים המפגש בפעילות על מנת לגביש בין התלמידים בשתי בתי ספר, הפעילות היה כל צוות ( 2 תלמידים) יבחרו מושג מתוכנת הלימודים ויסברו אותו לשאר התלמידים ובסוף הצוות (2 תלמידים ) מבית ספר אחד יבחרו את הצוות מבית ספר השני לפי הצלחתם ביצור קשר בין מושגים

# data[].attributes.headline
אילנה, דבל'ה ודניאל - כנס פתיחה

# data[].attributes.subject
אילנה, דבל'ה ודניאל - כנס פתיחה

# data[].attributes.body
בכנס זה התקיים המפגש הראשוני בין בתי הספר. זאת לאחר שבכל בי"ס התלמידים מחולקים לזוגות וחשבו על כיוונים למחקר שמעניינים אותם.

החלק הראשון של הכנס עסק בהיכרות ושיתופיות. החלק השני בחלוקת לצוותים ותחילת עבודה.

בקובץ המצורף מפורט מהלך הכנס (כולל זמנים). בנוסף, מופיעים כל קבצי העזר (משימות הכנה, טבלת משחק ועוד).

כמו כן, באמצע הכנס קיימנו ארוחת צהריים משותפת בה כל אחד מביא מאכל שתרמה אף היא להיכרות והגיבוש הבלתי פורמלים.

# data[].attributes.attachment_link.title
כנס פתיחה כולל קבצי עזר

# data[].attributes.headline
לילך צליק - מפגש בבית קפה לשותפים בפרויקט. 

# data[].attributes.subject
לילך צליק - מפגש בבית קפה לשותפים בפרויקט. 

# data[].attributes.body
המטרה של מפגש פתיחה והיכרות הוא בעיני גיבוש של קבוצות חקר לצוות.  ליצר שיח של הכרות אנושית בסיסית ולחפש את החיבורים והמשותף בינינו.

מה עשינו?
יצרתי חדר בריחה וירטואלי בנושא - ביולוגיה של התא. כיוון שזהו נושא המצוי בבסיס והוא בטח כבר נלמד לאשורו בשנים קודמות על ידי כל השותפים, וזו הזדמנות ודרך כיפית לחזק ולבסס את הידע הקיים.
לאחר מפגש הכרות קצר, נתבקשו הצוותים לשבת יחד סביב מחשב ולפתור יחד את החידות תוך שיתוף פעולה - היה מקסים, התלמידים שיתפו פעולה, והכירו את אחד את השני וזו היתה נקודת פתיחה מרוממת.

מה חשבתי שניתן לעשות?
לארח את קבוצת התלמידים השותפים בפרויקט  אצלנו, ב"בית קפה" - זהו בית קפה שעליו אחריות המורות השותפות.
לסדר את הכיתה עם שולחנות בודדים מכוסים מפות, נרות וקישוטים. לשים מוזיקת רקע נעימה, קטורת וממש ליצור אוירת בית קפה.  המורות לבושות בסינרים מכניסות את התלמידים אחד אחד לתוך הבית קפה ומסדרות אותם סביב השולחנות בקבוצות מעורבות משני בתי הספר. על השולחן מונח כיבוד
והמורות מציעות ומגישות שתייה חמה לתלמידים: קפה, תה, שוקו.
כמו כן, על השולחן יש כרטיסיות של שאלות, השותפים סביב השולחן כל פעם מרימים כרטיסיה ועונים בסבב על השאלות. השאלות מורכבות מכל מיני שאלות בין היתר שקשורות גם בפרויקט.
כך נוכל ליצור שיח חברי, איכותי אחר ושונה שיהווה בסיס לשיתוף פעולה גם בעבודת החקר.

מצרפת את מצגת השאלות

הכי אשמח בעולם לשאלות נוספות, אפשר ורצוי גם להתייעץ עם בוגרי הפרויקט ולחבר שאלות נוספות ולהוסיפן עבור כולנו.

בברכת חג שמייח ומואר.

# data[].attributes.attachment_link.title
ביוחקר פתיחה וגיבוש

# data[].attributes.attachment_link.title
תהליך ביוחקר ברשת - כתה יב עירוני ד

# data[].attributes.headline
גליה שביט כץ 

# data[].attributes.subject
גליה שביט כץ 

# data[].attributes.body
הצעה למפגש פתיחה והכרות בין שתי כיתות באותו בית הספר
שלב א' כל כיתה בנפרד
הצגת הנושא, דיון במושג תופעה ביולוגית בשילוב מצגת תופעות  חלוקה לזוגות על פי תחומי עניין ורצון לעבודה משותפת
שלב ב'
מפגש משותף בחצר בית הספר
בחינת תופעות ברחבי בית הספר
וחיבור זוגות משתי הכיתות. כשהמטרה הראשונית למצוא נו
שא משותף לביוחקר
שלב ג
בכיתה משותפת , הצגת כל נושא הביוחקר ברשת במורה מסודרת בעזרת המצגת שרוני  פלס כבר העלתה
חלוקת הסיסמאות לזוגות ולצוותים

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת תופעות לכיתה יא.PPTX

# data[].attributes.headline
עיסאם כבאבו 

# data[].attributes.subject
עיסאם כבאבו 

# data[].attributes.body
הצעה זו מבוססת על פגישה של יום ארוך.
1. סיור אקולוגיה משותף, במהלך הסיור יוקדש זמן לפעילות היכרות בין התלמידים.
2. לאחר סיום הסיור, המורים יעשו במשותף לכל התלמידים חשיפה מעמיקה יותר לכל נושא הביוחקר, וחשיבות עבודת צוות ושיתוף פעולה בין התלמידים.
3. בנוסף לתופעות הביולוגיות שראו התלמידים במהלך הסיור, המורים יציגו תמונות של תופעות נוספות.
4. כל שני תלמידים יבחרו בתופעה ויציגו אותה בפני כל התלמידים.
5. לאחר הצגת התופעות על כל שני תלמידים למצוא את החצי השני של הקבוצה (סה"כ אבעה תלמידים). כל קבוצה צריכה להיות עם נושא משותף ולהתחיל לחשוב על הצעת שאלות החקר.

# data[].attributes.body
זה טיפה ארוך אז כתבתי את זה בקובץ וורד.
*שימו לב - שום דבר שם לא נוסה על תלמידים עדיין!!!
באופן כללי - פגישה שתכלול דיונים על מהו החקר וכמה הוא חשוב, מה מרגש בחקר ואיפה החקר פוגש אותנו בחיי היום יום.
כולל סיפורי חקר ששינו את העולם  ופעילות עם 2 הכיתות בנושא השקעת "מזוודת כסף" דמיונית במחקר רציני שהם יבחרו לעבוד עליו.

# data[].attributes.attachment_link.title
הצעות למפגש פתיחה והיכרות - השתלמות ביוחקר ברשת

# data[].attributes.headline
מימונה ג'בארין- הצעה לפעילות הכרות

# data[].attributes.subject
מימונה ג'בארין- הצעה לפעילות הכרות

# data[].attributes.body
שלב1: שהוא שלב בתוך הכיתה- בין המורה לתלמידים שלה חלוקת התלמידים לזוגות והסבר  קצר על תהליך החקר , ביוחקר ברשת ושאלות חקר.
שלב 2: מפגש בין שתי הכיתות המפגש עצמו כלל:
א- משחק -הרוח נשבה(כלומר אחד התלמידים אומרים הרוח נשבה על כל אחד שיש בו תכונה מסוימת למשל לובש אדום ואז כל אחד לובש אדום קם ממקומו ומחליף מקום )כדי לתת לתלמידים לזוז ולשבת ליד תלמידים שלא מכירים.
ב- סבב של הכרות כל אחד אומר את השם שלו וחיה שרומזת לו ולמה .
ג-  לתת לתלמידים להתחלק לקבוצות שכל קבוצה יש שני תלמידים מכל כיתה ופתרון תעלומת הרצח.
ד- בסוף המפגש לתת לתלמידים זמן לבחור צוותי עבודה לביוחקר, ובמידת הצורך המורים מתערבים.
ד- סיכום- שצוותי העבודה כבר מוכנים

# data[].attributes.headline
הדיה שוסטר, מיכל קפלן ורבקה כהן

# data[].attributes.subject
הדיה שוסטר, מיכל קפלן ורבקה כהן

# data[].attributes.body
דוגמה למפגש פתיחה של מגמת הביולוגיה שלנו:
1. הבאנו מרצה אורחת שדיברה על ספרולינה.
2. חלקנו לכל זוג חתיכת פזל שמתאימה לזוג אתם הם עובדים. התלמידים הסתובבו בכיתה לחפש את הזוג שעובד מולם.
3. לאחר המפגש הצוותים בצעו יחד פעילות של תעלומת רצח.
4. הסברנו להם איך נכנסים לפורטל וכל רבעיה נכנסה לפורטל והתחילה לעבוד על שלבים 1 ו-2
מצורפת מצגת שלוותה את הפעילות

# data[].attributes.attachment_link.title
יום גיבוש צוותי ביוחקר

# data[].attributes.body
ניתן להביא מרצה אורח שהוא חוקר ולהיכנס לעומק התהליך. אפשר לפזר המון סיפורי מסגרת ונושאי ביוחקר על הרצפה ולתת לזוגות לבחור מהם. פעילויות שונות שיתקשרו לביוחקר ברשת בהקשר השיתופיות (מציאת פתרון לתעלומה בצורה שיתופית) או חקר רשת בנושא מעניין ואקטואלי . מ

# data[].attributes.headline
הצעה לפעילות הכרות ראשונית בין בתי ספר- נורית שיזף

# data[].attributes.subject
הצעה לפעילות הכרות ראשונית בין בתי ספר- נורית שיזף

# data[].attributes.body
מפגש הכרות ראשונית+ סיור אקולוגי שבו נחשפים לתופעות המובילות לחקר.
1. סבב הכרות ראשוני
2. משימות בקבוצות מעורבות של שני בתי הספר.
א. בנית מגדל מקרוני גבוה ככל האפשר
ב. פתרון תעלומה. ( הבאר המורעלת/חידת אינשטיין)
3. סיור משותף.
4. סיכום תופעות אפשריות לחקר.
5. חלוקה לקבוצות עבודה עפי עניין המשתתפים

# data[].attributes.headline
בנית מצגת מעוצבת

# data[].attributes.subject
בנית מצגת מעוצבת

# data[].attributes.body
אסתר כהן

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת שיתופית ביוחקר ברשת מגמת ביולוגיה תשעט

# data[].attributes.headline
הצעה למפגשי פתיחת ביוחקר ברשת ו"זיווג" צוותים - י"ב

# data[].attributes.subject
הצעה למפגשי פתיחת ביוחקר ברשת ו"זיווג" צוותים - י"ב

# data[].attributes.body
המהלך המפורט במצגת המצורפת
שלב 1 - כל כתה בנפרד עם המורה שלה - מהו המייזם? תהליך החקר בקווים כלליים, מהו נושא מתאים לחקר? התנסות בחיפוש נושא.
שלב 2 - שתי הכתות יחד בחצר בית הספר - חיפוש מכנה משותף, ניסוח מחדש לנושא אחד, בחירת תת-נושא לכל קבוצה
שלב 3 - כל כתה בנפרד עם המורה שלה - מתחילים!! היכרות עם הפורטל, חלוקת סיסמאות ועוד...

# data[].attributes.attachment_link.title
תהליך ביוחקר ברשת - כתה יב עירוני ד